РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
VERORDNUNG (EU) Nr. 821/2011 DER KOMMISSION
vom 16. August 2011
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Vinylacetat mit Ursprung in den Vereinigten Staaten von Amerika
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union („Union“ oder „EU“),
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Einleitung
(1)
Am 4. Dezember 2010 kündigte die Kommission im Wege einer Bekanntmachung (2) im Amtsblatt der Europäischen Union die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren von Vinylacetat mit Ursprung in den Vereinigten Staaten von Amerika („USA“ oder „betroffenes Land“) in die Union an („Einleitungsbekanntmachung“).
(2)
Das Verfahren wurde aufgrund eines Antrags eingeleitet, der am 22. Oktober 2010 von dem Hersteller Ineos Oxide Ltd („Antragsteller“) eingereicht wurde, auf den mit mehr als 25 % ein erheblicher Teil der gesamten Vinylacetat-Produktion des Wirtschaftszweigs der Union entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung, die als ausreichend für die Einleitung eines Verfahrens angesehen wurden.
2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, andere ihr bekannte Hersteller in der Union, ausführende Hersteller im betroffenen Land, die bekanntermaßen betroffenen Einführer, Händler, Verwender, Lieferanten und Verbände sowie die Vertreter der USA offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen.
(4)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(5)
Die Kommission sandte den vier ihr bekannten ausführenden Herstellern im betroffenen Land Fragebogen zu. Drei dieser ausführenden Hersteller beantworteten den Fragebogen. Der vierte ausführende Hersteller verweigerte die Mitarbeit an der Untersuchung und wurde folglich nach Artikel 18 der Grundverordnung darüber in Kenntnis gesetzt, dass er als nicht mitarbeitendes Unternehmen behandelt würde.
(6)
Die Kommission sandte auch dem Antragsteller und dem anderen im Antrag genannten EU-Hersteller Fragebogen zu.
(7)
Angesichts der großen Zahl unabhängiger Einführer, die von dieser Untersuchung betroffen sein könnten, war in der Einleitungsbekanntmachung nach Artikel 17 der Grundverordnung ein Stichprobenverfahren vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden alle unabhängigen Einführer aufgefordert, sich bei der Kommission zu melden und die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten Informationen vorzulegen. Da sich jedoch nur zwei Einführer innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist meldeten, wurde entschieden, dass die Bildung einer Stichprobe nicht erforderlich war. Zwei Einführer in der Union beantworteten den Fragebogen ordnungsgemäß; im Betrieb von einem dieser Einführer wurde ein Kontrollbesuch durchgeführt.
(8)
Allerdings hat sich eine Reihe von Verwendern als interessierte Partei gemeldet. An diese Parteien wurde ein Sonderfragebogen für Verwender versandt. Zwölf Unternehmen beantworteten den Fragebogen und bei zweien dieser Verwender wurden Kontrollbesuche durchgeführt.
(9)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Ermittlung von Dumping, der dadurch verursachten Schädigung und des Unionsinteresses benötigte, prüfte sie und führte in den Betrieben folgender Unternehmen Kontrollbesuche durch:
(a)
Unionshersteller
Ineos Oxide Ltd, Vereinigtes Königreich
Wacker Chemie AG, Deutschland
(b)
Ausführende Hersteller im betroffenen Land
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Unabhängige Unternehmen im betroffenen Land
Terminal, USA [Name der Partei und genauer Standort vertraulich]
(d)
Verbundene und unabhängige Unternehmen in der Union
Celanese Chemicals Europe GmbH, Deutschland
Lyondell Chemie Nederland B.V., Niederlande
Terminal, EU [Name der Partei und genauer Standort vertraulich]
(e)
Verbundene Unternehmen außerhalb der EU und der USA
Dow Europe GmbH, Schweiz
(f)
Einführer
Gantrade Ltd, Vereinigtes Königreich
(g)
Verwender
Vinavil, Mapei, Italien
Synthomer, Vereinigtes Königreich
3. Untersuchungszeitraum
(10)
Die Untersuchung von Dumping und Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Oktober 2009 bis zum 30. September 2010 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2007 bis zum Ende des UZ („Bezugszeitraum“).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(11)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um Vinylacetat mit Ursprung in den USA, das derzeit unter dem KN-Code 2915 32 00 eingereiht wird.
(12)
Vinylacetat („betroffene Ware“) ist eine Gebrauchschemikalie, die aus Essigsäure gewonnen wird.
(13)
Vinylacetat kann vielfältig eingesetzt werden. Der Großteil des hergestellten Vinylacetats wird zur Produktion von Polyvinylacetat und von Polyvinylalkohol verwendet. Diese nachgelagerten Erzeugnisse sind wichtige Polymere für verschiedene Industriezweige. Vinylacetat-Polymere werden häufig in der Herstellung von Anstrichmitteln, Klebstoffen, Beschichtungen und Textilausrüstungsmitteln verwendet.
(14)
Die Untersuchung ergab, dass es nur einen Typ der betroffenen Ware gibt.
2. Gleichartige Ware
(15)
Die Untersuchung ergab, dass das vom Wirtschaftszweig der Union hergestellte und in der Union verkaufte Vinylacetat und das im betroffenen Land hergestellte und in die Union ausgeführte Vinylacetat dieselben grundlegenden materiellen, chemischen und technischen Eigenschaften und dieselben Verwendungen aufweisen. Daher werden diese Waren vorläufig als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. DUMPING
1. Normalwert
(16)
Zur Bestimmung des Normalwerts wurde zunächst nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung geprüft, ob die Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware der einzelnen ausführenden Hersteller im betroffenen Land an unabhängige Abnehmer repräsentativ waren, d. h. ob diese Verkäufe insgesamt wenigstens 5 % ihrer gesamten Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware in die Union ausmachten.
(17)
Anschließend prüfte die Kommission, ob die Inlandsverkäufe jedes ausführenden Herstellers als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Dazu wurde der Anteil der gewinnbringenden Inlandsverkäufe an unabhängige Abnehmer im UZ ermittelt.
(18)
Die Inlandsverkäufe wurden in den Fällen als gewinnbringend angesehen, in denen der Preis je Einheit den Produktionskosten entsprach oder darüber lag. Zu diesem Zweck wurden die Produktionskosten auf dem Inlandsmarkt im UZ ermittelt.
(19)
In den Fällen, in denen über 80 % der Ware auf dem Inlandsmarkt über den Kosten verkauft wurden und in denen der gewogene durchschnittliche Verkaufspreis mindestens den gewogenen durchschnittlichen Produktionskosten entsprach, wurde der Normalwert als gewogener Durchschnitt der Preise aller Inlandsverkäufe ermittelt, unabhängig davon, ob diese Verkäufe gewinnbringend waren. Wenn die gewinnbringenden Verkäufe jedoch höchstens 80 % der Gesamtverkäufe ausmachten oder wenn der gewogene durchschnittliche Verkaufspreis unter den gewogenen durchschnittlichen Produktionskosten lag, wurde der Normalwert ausschließlich anhand des gewogenen Durchschnittspreises der gewinnbringenden Inlandsverkäufe ermittelt.
2. Ausfuhrpreis
(20)
Die Untersuchung ergab, dass die Ausfuhren von Vinylacetat aus dem betroffenen Land in die Union entweder über in der Union angesiedelte verbundene Handelsunternehmen oder - im Falle eines ausführenden Herstellers - über ein außerhalb der Union angesiedeltes verbundenes Handelsunternehmen abgewickelt wurden.
(21)
In beiden Fällen wurden die Ausfuhrpreise nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung anhand der für den Weiterverkauf an den ersten unabhängigen Abnehmer berechneten Preise in der Union ermittelt, wobei ordnungsgemäß für alle zwischen der Einfuhr und dem Wiederverkauf entstandenen Gewinne und Kosten Berichtigungen vorgenommen wurden.
3. Vergleich
(22)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis der einzelnen ausführenden Hersteller wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen.
(23)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. So wurden, soweit erforderlich und gerechtfertigt, Berichtigungen für Unterschiede bei Lagergebühren, Bereitstellungs-, Transport-, Versicherungs- und Kreditkosten, Rabatten, Provisionen und Einfuhrzöllen vorgenommen.
4. Dumpingspanne
(24)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde die Dumpingspanne für die mitarbeitenden ausführenden Hersteller in den USA anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwertes mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis ermittelt.
(25)
Um die Dumpingspanne für die nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller ermitteln zu können, wurde zunächst bestimmt, welchen Anteil sie ausmachten. Dazu wurden die von den mitarbeitenden ausführenden Herstellern gemeldeten Ausfuhren in die Union mit den entsprechenden Einfuhrstatistiken von Eurostat verglichen.
(26)
Da die Mitarbeit in den USA hoch war (über 90 %), wurde es vorläufig für angemessen erachtet, die residuale Dumpingspanne für die nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller in den USA in Höhe des höchsten für einen mitarbeitenden Ausführer festgesetzten Zollsatzes festzusetzen. Dieser Zollsatz kann im endgültigen Stadium der Untersuchung überprüft werden.
(27)
Nach dieser Vorgehensweise wurden folgende vorläufige Dumpingspannen festgesetzt, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Einfuhrpreises frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Alle übrigen Unternehmen
13,8 %
D. SCHÄDIGUNG
1. Produktion der Union und Wirtschaftszweig der Union
(28)
Der Antrag wurde von Ineos Oxide Ltd eingereicht, einem EU-Hersteller von Vinylacetat, auf den ein erheblicher Teil der EU-Gesamtproduktion entfällt. Ein zweiter EU-Hersteller, die Wacker GmbH, unterstützte die Einleitung des Verfahrens. Somit wurde der Antrag von EU-Herstellern unterstützt, auf die mehr als 25 % der Gesamtproduktion des Wirtschaftszweigs der Union an Vinylacetat entfällt. Das Verfahren wurde daher im Einklang mit Artikel 5 Absatz 4 der Grundverordnung eingeleitet.
(29)
Bei einem dritten Hersteller mit Sitz in der Union (Celanese Europe GmbH) stellte sich heraus, dass er mit einem ausführenden Hersteller im betroffenen Land verbunden ist. Anhand der bei der Untersuchung erlangten Angaben wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass dieser Hersteller vollständig von der Celanese Corporation mit Sitz in den USA kontrolliert wurde, die eine entscheidende Rolle bei zentralen Arbeitsbereichen in Europa (beispielsweise Geschäftsplanung, Produktionskontrolle, Ein- und Verkaufstätigkeiten) spielte.
(30)
Daher wurde davon ausgegangen, dass sich das Unternehmen aufgrund der Verbindungen der Celanese Europe GmbH innerhalb der Gruppe anders verhalten würde als andere, unabhängige Hersteller im Sinne des Artikels 4 Absatz 2 der Grundverordnung. Auch könnte dieses Unternehmen aufgrund dieser Verbindungen vor den negativen Folgen eines schädigenden Dumpings geschützt sein. Die Einbeziehung solch eines Unternehmens in die Schadensfeststellung würde zudem die aggregierten Daten bezüglich des Wirtschaftszweigs der Union verzerren.
(31)
Daher wurde vorläufig beschlossen, dass die Celanese Europe GmbH aus der Definition des Wirtschaftszweigs der Union ausgenommen werden sollte.
(32)
Damit stellen die beiden Hersteller Ineos Oxide Ltd und Wacker GmbH, auf die 100 % der EU-Produktion entfallen, den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung dar. Sie werden im Folgenden als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
2. Ermittlung des einschlägigen EU-Marktes
(33)
Um zu ermitteln, ob der unter den Randnummern 28 ff. definierte Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung erlitt, wurde untersucht, inwieweit die vom Wirtschaftszweig der Union vorgenommene Eigenbedarfsproduktion der betroffenen Ware in der Analyse berücksichtigt werden musste.
(34)
Die betroffene Ware wird vom Wirtschaftszweig der Union sowohl auf dem freien Markt als auch dem Eigenbedarfsmarkt (innerhalb der Unternehmensgruppe) verkauft. Auf dem Eigenbedarfsmarkt kommt die betroffene Ware als Rohstoff bei der Herstellung verschiedener Erzeugnisse wie Anstrichmitteln, Klebstoffen oder Beschichtungen zum Einsatz.
(35)
In diesem Zusammenhang werden die Verkäufe der betroffenen Waren zur Verwendung als Rohstoff bei der Herstellung anderer Waren für Unternehmen derselben Gruppe als „Eigenbedarf“ angesehen, sofern dabei wenigstens eine der beiden folgenden Bedingungen erfüllt ist: i) die Verkäufe erfolgen nicht zu Marktpreisen oder ii) der Abnehmer hat innerhalb derselben Unternehmensgruppe keine freie Lieferantenwahl. Die Untersuchung ergab vorläufig, dass Verkäufe an verbundene Betriebe, welche die betroffene Ware als Rohstoff für die Herstellung einer anderen Ware kaufen, als Eigenbedarfsverkäufe anzusehen sind; die verbundenen Betriebe hatten aufgrund der Handelspolitik der Unternehmen keine freie Lieferantenwahl.
(36)
Diese Differenzierung ist für die Schadensanalyse relevant. Der Untersuchung zufolge stand für den Eigenbedarf bestimmtes Vinylacetat nicht in direktem Wettbewerb mit den Einfuhren aus dem betroffenen Land. Dagegen konkurrierte die für Verkäufe auf dem freien Markt hergestellte Ware unmittelbar mit diesen Einfuhren, da diese Verkäufe unter normalen Marktbedingungen erfolgten, was eine freie Lieferantenwahl voraussetzt. Somit war in der Analyse bestimmter Schadensindikatoren eine Differenzierung zwischen dem Eigenbedarfsmarkt und dem freien Markt gerechtfertigt.
(37)
Diesbezüglich wurde festgestellt, dass es bei der Untersuchung folgender Wirtschaftsindikatoren für den Wirtschaftszweig der Union angemessen war, sich auf die Gesamttätigkeit zu beziehen, d. h. die Eigenbedarfsproduktion des Wirtschaftszweigs der Union einzubeziehen: Produktion, Kapazität, Kapazitätsauslastung, Investitionen, Lagerbestände, Beschäftigung, Produktivität, Löhne sowie Höhe der Dumpingspanne. Der Grund dafür ist, dass diese Indikatoren beeinflusst werden, unabhängig davon, ob die Ware innerhalb eines Unternehmens bzw. einer Unternehmensgruppe zur Weiterverarbeitung verlagert wird oder ob sie auf dem freien Markt verkauft wird.
(38)
Dagegen wurde für die Analyse von Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten nur der freie Markt berücksichtigt, da die Zuverlässigkeit dieser Indikatoren dadurch beeinträchtigt wird, dass die Preise auf dem Eigenbedarfsmarkt für die normalen Marktbedingungen nicht repräsentativ sind.
(39)
Die anderen Wirtschaftsindikatoren für den Wirtschaftszweig der Union, also Verbrauch, Verkäufe, Marktanteil und Preise auf dem Unionsmarkt wurden in erster Linie unter Heranziehung der Situation analysiert und bewertet, die auf dem freien Markt herrscht; dies gilt insbesondere bei messbaren Marktbedingungen und in den Fällen, in denen die Geschäfte unter normalen Marktbedingungen, d. h. bei freier Lieferantenwahl, getätigt wurden.
(40)
Bei diesen Indikatoren wurde auch der Eigenbedarfsmarkt berücksichtigt und mit den Daten bezüglich des freien Marktes verglichen, um zu ermitteln, ob die Lage auf dem Eigenbedarfsmarkt möglicherweise zu Änderungen bei den Feststellungen führen würde, die ausschließlich auf der Analyse des freien Marktes beruhten.
3. Unionsverbrauch
(41)
Der Unionsverbrauch wurde durch die Addition der gesamten Vinylacetat-Einfuhrmenge gemäß Eurostat-Daten (mit verifizierten Daten der ausführenden Hersteller zu den Einfuhren aus dem betroffenen Land gegengeprüft) und der gesamten Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union und des anderen in der Union ansässigen Herstellers auf dem EU-Markt ermittelt.
(42)
Angesicht der wenigen Lieferanten und zum Schutz vertraulicher Unternehmensdaten nach Artikel 19 der Grundverordnung sind die Daten zur Verbrauchsentwicklung indexiert.
Tabelle 1
Unionsverbrauch
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Verbrauch insgesamt
100
90
87
99
Eigenbedarfsmarkt
100
96
100
104
freier Markt
100
88
82
97
(43)
Im Bezugszeitraum gingen der Verbrauch auf dem Unionsmarkt insgesamt und auf dem freien Markt um 1 bzw. 3 % leicht zurück. Im Gegensatz dazu verzeichnete der Eigenbedarfsmarkt im selben Zeitraum einen Anstieg um 4 %.
4. Einfuhren aus dem betroffenen Land
4.1. Menge und Marktanteil
(44)
Die Menge und der Marktanteil der Einfuhren aus dem betroffenen Land entwickelten sich wie in der folgenden Tabelle dargestellt.
Tabelle 2
Einfuhren aus den USA
Einfuhrmengen (in t)
2007
2008
2009
UZ
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
Index (2007 = 100)
100
142
130
148
Anteil am Gesamtmarkt
Index (2007 = 100)
100
159
150
149
Anteil am freien Markt
Index (2007 = 100)
100
162
157
152
Quelle: Eurostat und von den interessierten Parteien mittels Fragebogen vorgelegte Daten
(45)
Im Bezugszeitraum erhöhten sich die Einfuhren auf den gesamten EU-Markt (Eigenbedarfsmarkt und freier Markt) aus dem betroffenen Land um 48 %. Damit erhöhte sich der Marktanteil im selben Zeitraum um 49 %. Der Marktanteil am freien Markt stieg sogar um 52 %.
4.2. Einfuhrpreise und Preisunterbietung
(46)
Die durchschnittlichen Preise der Einfuhren aus dem betroffenen Land entwickelten sich wie folgt:
Tabelle 3
Preise der Einfuhren aus den USA
Einfuhrpreise (in EUR/t)
2007
2008
2009
UZ
USA
774
814
541
573
Index (2007 = 100)
100
105
70
74
Quelle: Eurostat
(47)
Zwar stiegen die durchschnittlichen Preise für Einfuhren aus dem betroffenen Land im UZ leicht an, insgesamt fielen sie jedoch von 2007 bis zum Ende des UZ um 26 %.
(48)
Die Kommission hat die durchschnittlichen, vom Wirtschaftszweig der Union auf dem freien Markt der EU in Rechnung gestellten Preise mit den durchschnittlichen Preisen der Einfuhren aus dem betroffenen Land verglichen. Die einschlägigen Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union wurden erforderlichenfalls auf die Stufe ab Werk gebracht, d. h. durch Abzug der Frachtkosten in der Union sowie von Preisnachlässen und Rabatten berichtigt.
(49)
Verglichen wurden diese Preise mit den von den mitarbeitenden ausführenden US-amerikanischen Herstellern in Rechnung gestellten Preisen, abzüglich Preisnachlässen und erforderlichenfalls auf den gebührend um Zollabfertigungskosten und nach der Einfuhr anfallende Kosten berichtigten cif-Preis frei Grenze der Union gebracht.
(50)
Der Vergleich ergab, dass die Einfuhren der betroffenen Ware aller mitarbeitenden Ausführer im UZ auf dem Unionsmarkt zu Preisen verkauft wurden, die diejenigen des Wirtschaftszweigs der Union unterboten. Die durchschnittliche Preisunterbietungsspanne betrug als Prozentsatz der Preise des Wirtschaftszweigs der Union ausgedrückt 17,9 %; Grundlage für die Berechnung waren geprüfte Daten der mitarbeitenden ausführenden Hersteller. Zu dieser Preisunterbietungspanne kamen noch eine rückläufige Preisentwicklung und ein beträchtlicher Preisdruck.
5. Einfuhren aus anderen Drittländern
(51)
In der nachstehenden Tabelle wird die Entwicklung der Einfuhren aus anderen Drittländern dargestellt.
Tabelle 4
Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern
Einfuhrmengen (in t)
2007
2008
2009
UZ
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
Index (2007 = 100)
100
142
130
148
Saudi-Arabien
0
0
0
73 156
andere
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Anteil dem Gesamtmarkt
Index (2007 = 100)
100
66
21
9
Anteil am freien Markt
Index (2007 = 100)
100
68
22
10
Quelle: Eurostat
(52)
Zu Beginn des Bezugszeitraums konkurrierten die Einfuhren aus dem betroffenen Land mit den Einfuhren aus anderen Ländern, u. a. Taiwan, der Ukraine und Russland. Am Ende des Bezugszeitraums waren die Einfuhren aus diesen traditionellen Bezugsländern fast auf Null gefallen.
(53)
Gleichzeitig kam im UZ ein neues Ausfuhrland auf den Unionsmarkt, namentlich Saudi-Arabien, das im UZ etwa 73 000 Tonnen ausführte. Die Folgen dieser Entwicklung für den Wirtschaftszweig der Union werden unter den Randnummern 91 ff. erörtert.
6. Lage des Wirtschaftszweigs der Union
6.1. Allgemeines
(54)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren für den Wirtschaftszweig der Union eine Bewertung aller Wirtschaftsfaktoren und -indikatoren, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Union von 2007 bis zum Ende des UZ beschrieben.
(55)
Dazu wurden auf Ebene des gesamten Wirtschaftszweigs der Union sowohl makroökonomische Indikatoren (Produktion, Produktionskapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmengen, Marktanteil, Beschäftigung, Produktivität, Löhne sowie Höhe der Dumpingspannen) als auch mikroökonomische Indikatoren (Lagerbestände, Verkaufspreise, Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeit, Investitionen sowie Produktionskosten) untersucht. Die Bewertung beruhte auf den Informationen aus den geprüften, vom Wirtschaftszweig der Union vorgelegten Fragebogenantworten.
(56)
Dazu sei angemerkt, dass der Antragsteller seine Produktionsanlage erst 2007 erwarb; daher lagen für 2007 keine Daten für bestimmte Schadensindikatoren (Rentabilität, Löhne, Investitionen, Kapitalrendite, Cashflow) vor. Die Analyse bezieht sich bei diesen Indikatoren mithin auf den Zeitraum von 2008 bis zum Ende des UZ. Für die anderen Indikatoren lagen Werte für 2007 vor. Die Analyse für diese Indikatoren betrifft daher den gesamten Bezugszeitraum (2007 bis zum Ende des UZ).
(57)
Der Antragsteller beliefert ausschließlich den freien Markt mit der betroffenen Ware, während der andere EU-Hersteller schwerpunktmäßig den Eigenbedarfsmarkt beliefert und nur geringe Mengen auf den freien Markt bringt. Da zum einen die Daten der Schadensanalyse weitgehend aus nur zwei Quellen stammen, von denen die eine primär auf den Eigenbedarfsmarkt ausgerichtet ist, und da zum anderen die Untersuchung ergab, dass bei einer Reihe von Schadensindikatoren zwischen dem Gesamtmarkt und dem freien Markt unterschieden werden muss, mussten die Daten zum Wirtschaftszweig der Union zwecks der in Artikel 19 der Grundverordnung festgesetzten Wahrung der Vertraulichkeit als Indexwerte dargestellt werden.
6.2. Makroökonomische Indikatoren
6.2.1. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(58)
In der nachstehenden Tabelle ist die Entwicklung von Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung des gesamten Wirtschaftszweigs der Union dargestellt.
Tabelle 5
Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung in der Union insgesamt
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UZ
Produktion insgesamt
100
105
102
92
Produktionskapazität insgesamt
100
121
126
143
Kapazitätsauslastung insgesamt
100
87
81
64
(59)
Wie die vorstehende Tabelle zeigt, ging die EU-Produktion insgesamt im Bezugszeitraum um 8 % zurück.
(60)
Gleichzeit erhöhte sich die Produktionskapazität um 43 %. Grund für diesen Anstieg waren jedoch keine neue Produktionsanlagen, sondern die effizientere Ausnutzung der vorhandenen Kapazität.
(61)
Aufgrund dieser beiden Faktoren, also des Rückgangs der Produktionsmenge und des Zuwachses der Produktionskapazität im selben Zeitraum, verschlechterte sich die Kapazitätsauslastung im Bezugszeitraum erheblich (- 36 %).
6.2.2. Verkaufsmengen und Marktanteil
(62)
Die nachstehenden Werte für Verkaufsmengen, Marktanteil und durchschnittliche Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union je Einheit sind nach Gesamtmarkt, Eigenbedarfsmarkt und freiem Markt aufgeschlüsselt.
Tabelle 6
Verkaufsmengen und Marktanteil
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UZ
Verkäufe insgesamt
100
99
96
88
Marktanteil (in %)
100
110
111
88
Verkäufe auf dem Eigenbedarfsmarkt
100
111
109
113
Marktanteil (in %)
100
115
108
109
Verkäufe auf dem freien Markt
100
89
86
67
Marktanteil (in %)
100
102
104
69
(63)
Insgesamt schrumpfte die Verkaufsmenge im Bezugszeitraum um 12 %. Dabei fielen die Verkäufe auf dem freien Markt mit 33 % von 2007 bis zum Ende des UZ noch stärker. Der Eigenbedarfsmarkt dagegen folgte dem gegenläufigen Trend; dort erhöhte sich die Verkaufsmenge im selben Zeitraum um 13 %.
(64)
Die rückläufige Verkaufsmenge spiegelte sich auch beim Marktanteil wider, der von 2007 bis zum Ende des UZ beim Gesamtmarkt um 11 % und beim freien Markt um 31 % zurückging. Auch hier folgte der Eigenbedarfsmarkt dem gegenläufigen Trend; sein Marktanteil erhöhte sich im selben Zeitraum um 9 %.
6.2.3. Beschäftigung, Produktivität und Löhne
Tabelle 7
Beschäftigung, Produktivität und Löhne
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UZ
Gesamtzahl der Beschäftigten
100
96
98
100
Gesamtproduktivität (Einheit/Beschäftigte)
100
109
104
92
Jahreslöhne insgesamt
0
100
95
88
(65)
Die Gesamtbeschäftigung war von 2007 bis zum Ende des UZ stabil. Dabei ist zu beachten, dass die Herstellung von Vinylacetat nicht arbeitsaufwändig ist und die Beschäftigtenzahlen daher nicht eng an die Produktionszahlen gekoppelt sind. Die Beschäftigung hat daher keine besondere Aussagekraft für diesen Wirtschaftszweig.
(66)
Im Bezugszeitraum, also von 2007 bis zum Ende des UZ, ging die Gesamtproduktion je Beschäftigten um 8 % zurück. Damit folgte dieser Indikator dem Produktionsrückgang und der gestiegenen Produktionskapazität wie unter den Randnummern 58 ff. dargelegt.
6.2.4. Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne
(67)
Die Dumpingspannen sind im Abschnitt „Dumping“ aufgeführt. Alle ermittelten Spannen lagen über der Geringfügigkeitsschwelle. Zudem können angesichts der Mengen und Preise der gedumpten Einfuhren die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspanne nicht als geringfügig eingestuft werden.
6.3. Mikroökonomische Indikatoren
6.3.1. Allgemeine Bemerkungen
(68)
Die Analyse der mikroökonomischen Indikatoren (Lagerbestände, Verkaufspreise, Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeit, Investitionen sowie Produktionskosten) wurde auf Ebene des gesamten Wirtschaftszweigs der Union im Sinne der Randnummern 28 ff. ermittelt.
(69)
Dabei musste sich die Bewertung von Rentabilität, Löhnen, Investitionen, Kapitalrendite und Cashflow auf den freien Markt konzentrieren, was bedeutete, dass in erster Linie die vom Antragsteller vorgelegten Daten widergespiegelt würden. Folglich konnte die Entwicklung der Indikatoren für Gewinn und Cashflow aus Gründen der Vertraulichkeit auch nicht als Indexwerte angegeben werden.
(70)
Zudem konnte der Antragsteller für bestimmte Schadensindikatoren keine Daten für das Jahr 2007 vorlegen (vgl. Randnummer 56); die Analyse dieser Indikatoren wurde daher nur für den Zeitraum 2008 bis zum Ende des UZ durchgeführt.
6.3.2. Lagerbestände
(71)
Die nachfolgenden Zahlen weisen die Entwicklung der Lagerbestände des Wirtschaftszweigs der Union in den jeweiligen Zeiträumen aus.
Tabelle 8
Lagerbestände
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Lagerbestände insgesamt
100
86
49
69
(72)
Im Bezugszeitraum fielen die Lagerbestände um 31 %. Dieser Indikator kann jedoch nicht als relevant für diesen Wirtschaftszweig angesehen werden, da die Vinylacetat-Hersteller diese Ware auf Abruf herstellen und im Allgemeinen nur geringe Mengen auf Lager halten. Die Lagerbestände entsprechen also nur der Liefermenge für wenige Wochen.
6.3.3. Verkaufspreise
(73)
In der nachstehenden Tabelle ist die Preisentwicklung des Wirtschaftszweigs der Union aufgeschlüsselt nach Gesamtmarkt, Eigenbedarfsmarkt und freiem Markt dargestellt.
Tabelle 9
Verkaufspreise
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Durchschnittlicher Verkaufsstückpreis - Gesamtmarkt
100
107
74
84
Durchschnittlicher Verkaufsstückpreis - Eigenbedarfsmarkt
100
115
82
92
Durchschnittlicher Verkaufsstückpreis - freier Markt
100
102
69
77
(74)
Die Verkaufspreise für den gesamten Wirtschaftszweig der Union gingen im Bezugszeitraum um 16 % zurück. Dabei fielen die Verkaufspreise auf beiden Märkten, wenngleich der Rückgang auf dem freien Markt (- 23 %) höher war als auf dem Eigenbedarfsmarkt (- 8 %).
6.3.4. Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Kapitalbeschaffungsmöglichkeit, und Investitionen
(75)
Die Rentabilität der gleichartigen Ware auf dem freien Markt wurde als Nettogewinn vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware durch den Wirtschaftszweig der Union ermittelt, ausgedrückt in Prozent des mit diesen Verkäufen erzielten Umsatzes.
(76)
Im Bezugszeitraum ging die Rentabilität auf dem freien Markt zurück. So wurden im UZ jeden Monat Verluste verzeichnet. Dies war die Folge der stark rückläufigen Verkaufsmengen und Verkaufspreisen.
(77)
Die nachstehende Tabelle belegt, dass der Wirtschaftszweig der Union seine Investitionen in die betroffene Ware selbst dann noch erhöhte, als seine Rentabilität schrumpfte. Mit dem Ziel einer höheren Effizienz wurde primär in bessere Produktionstechniken und Herstellungsverfahren und in deren Wartung investiert.
Tabelle 10
Investitionen
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
UZ
Gesamtinvestitionen
N/A
100
129
127
(78)
Die Investitionen stiegen im Bezugszeitraum um 27 %.
(79)
Trotz der höheren Investitionen kam die Kapitalrendite (ROI) der betroffenen Ware nicht auf den erhofften Ertrag und fiel von 2008 bis zum Ende des UZ.
(80)
Auch der Cashflow verzeichnete von 2008 bis zum Ende des UZ einen Rückgang; dies verdeutlicht die kontinuierlich abnehmende Fähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union, Mittel zu erwirtschaften, und folglich die verschlechtere Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union.
(81)
Daher belegten die gestiegenen Investitionen, dass der Wirtschaftszweig weiterhin in der Lage war, Kapital zu beschaffen, wenngleich diese Fähigkeit durch sinkende Verkäufe und wachsende Schwierigkeiten bei der Cashflow-Generierung eingeschränkt wurde.
7. Schlussfolgerung zur Schädigung
(82)
Aus der Analyse der Lage des Wirtschaftszweigs der Union ergab sich bei allen wichtigen Schadensindikatoren ein Abwärtstrend. Bei verhältnismäßig konstantem Verbrauch ging die Gesamtproduktion im Bezugszeitraum um 8 % zurück. Gleichzeitig verlor der Wirtschaftszweig der Union einen Anteil von 11 % am Gesamtmarkt und von 33 % am freien Markt. Die Kapazitätsauslastung fiel um 36 %. Gleichzeitig erhöhten sich die Einfuhren aus dem betroffen Land um 48 %.
(83)
Im Bezugszeitraum gingen die Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union um 12 % zurück. Betrachtete man nur den Trend am freien Markt, brachen die Verkaufsmengen im Bezugszeitraum sogar um 33 % ein.
(84)
Mit den Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union ging auch die Preise insgesamt um 16 % zurück. Wie schon bei den Verkaufsmengen war die Lage auf dem freien Markt noch schlechter; hier betrug der Preisrückgang 23 %. Die Einbußen bei den Verkaufsmengen und die rückläufigen Preise führten zu Verlusten in jedem einzelnen Monat des UZ.
(85)
Der einzigen Indikatoren mit einer positiven Entwicklung waren die Investitionen (Zuwachs um 27 %) und die Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten. Da die Investitionen jedoch nicht den erhofften Erfolg brachten, gingen sie von 2008 bis zum Ende des UZ zurück.
(86)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts bestätigte die Untersuchung, dass die während der Untersuchung aufgetretenen Verluste den Wirtschaftszweig der Union zur Aufgabe einer umfangreicheren Vinylacetat-Produktion für den freien Markt zwingen dürfte, sofern sich die Lage nicht ändert.
(87)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts kam die Kommission zu dem Schluss, dass der Wirtschaftszweig der Union im UZ eine bedeutende Schädigung erlitt.
E. SCHADENSURSACHE
1. Vorbemerkungen
(88)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren aus dem betroffenen Land verursacht wurde. Darüber hinaus prüfte die Kommission auch andere bekannte Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren angelastet wurde.
2. Auswirkungen der Einfuhren aus den USA
2.1. Allgemeines
(89)
Von 2007 bis zum Ende des UZ ist ein eindeutiger zeitlicher Zusammenhang zwischen dem Anstieg der gedumpten Einfuhren und dem gleichzeitigen Verlust an Marktanteilen durch den Wirtschaftszweig der Union erkennbar. Die Untersuchung bestätigte ferner die negativen Preisauswirkungen aufgrund der gedumpten Einfuhren, welche die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im gesamten Zeitraum unterboten und folglich die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union verringerten.
(90)
Einige Parteien brachten vor, dass die gestiegenen Einfuhren nur die Einfuhren ersetzt hätten, die zuvor aus anderen Ländern eingeführt worden seien, und/oder auf eine höhere Nachfrage auf dem EU-Markt zurückzuführen seien. Allerdings ließ sich diese Behauptung weder durch die Einfuhrdaten (Tabelle 2) noch durch die Verbrauchswerte (Tabelle 1) belegen. In diesem Zusammenhang sei auch daran erinnert, dass der Verbrauch relativ konstant war und im Bezugszeitraum sogar leicht fiel (vgl. Randnummer 43), während die Einfuhren aus den USA um 48 % anwuchsen.
3. Folgen anderer Faktoren
3.1. Auswirkungen der Einfuhren aus anderen Drittländern
3.1.1. Auswirkungen der Einfuhren aus Saudi-Arabien
(91)
Einige interessierte Parteien brachten vor, dass die Einfuhren der betroffenen Ware aus Saudi-Arabien für die Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union ursächlich seien.
(92)
Wie unter Randnummer 53 dargelegt, ist Saudi-Arabien nach den USA nämlich der zweitgrößte Ausführer der betroffenen Ware in die Union. Saudi-Arabien hat mit den Einfuhren erst im UZ begonnen.
(93)
Die nachstehende Tabelle gibt anhand von Eurostat-Daten Aufschluss über die Preise für Einfuhren aus Saudi-Arabien und anderen Drittländern.
Tabelle 11
Verkaufspreise der Ausfuhren aus anderen Drittländern
EUR/t
2007
2008
2009
UZ
Saudi-Arabien
N/A
N/A
N/A
636
Index (UZ = 100)
0
0
0
100
andere Drittländer
878
919
473
633
Index (2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Die Tabelle belegt, dass der Durchschnittspreis der Einfuhren aus Saudi-Arabien 636 EUR betrug und damit mit dem Preis der Einfuhren aus anderen Drittländern vergleichbar war (durchschnittlich 633 EUR); sie lagen jedoch 11 % über dem durchschnittlichen US-amerikanischen Preis von 573 EUR.
(95)
Die Tatsache, dass die saudi-arabischen Einfuhren im selben Preissegment lagen wie die Einfuhren der anderen Einführer und im Vergleich zu den Ausfuhren aus den USA erheblich teurer waren, belegt, dass die saudi-arabischen ausführenden Hersteller bei der Preisfestsetzung und in Bezug auf die möglichen Folgen für die EU-Hersteller anders handelten als die ausführenden US-amerikanischen Hersteller.
(96)
Daher kann vorläufig der Schluss gezogen werden, dass die Einfuhren aus Saudi-Arabien den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus den USA und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht aufheben.
3.2. Auswirkungen der Wirtschaftskrise
(97)
Einige interessierte Parteien brachten vor, dass der Rückgang bei der Produktion und der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union dem sinkenden Verbrauch anzulasten sei. Außerdem sei die rückläufige Entwicklung der durchschnittlichen Verkaufspreise durch die weltweite Wirtschaftskrise verursacht worden.
(98)
Andere interessierte Parteien brachten vor, dass in der Wirtschaftskrise alle petrochemischen Betriebe, einschließlich der Hersteller der betroffenen Ware, beträchtliche Verluste erlitten hätten und dass die Verluste des Wirtschaftszweigs der Union daher nicht den gedumpten Einfuhren aus dem betroffen Land angelastet werden sollten.
(99)
Die jetzige Untersuchung ergab jedoch, dass der Rückgang des EU-Verbrauchs auf dem freien Markt im Bezugszeitraum vernachlässigbar war (vgl. Randnummern 41 - 43). Die Wirtschaftskrise und der dadurch bedingte Verbrauchsrückgangs kann daher nicht für den unter den Randnummern 62 bis 64 festgestellten Einbruch der Verkaufsmenge ursächlich sein.
(100)
Die Analyse der Rentabilitätszahlen des freien Marktes des Wirtschaftszweigs der Union ergab, dass die Geschäfte mit der betroffenen Ware im Vergleich zu ähnlichen chemischen Waren besonders verlustreich waren. Zudem erholte sich die Rentabilität dieser anderen Waren nach der Krise, während sich die Geschäfte mit der betroffenen Ware weiter verschlechterten. Dies führt vorläufig zu dem Schluss, dass die Geschäfte mit der betroffenen Ware zwar durchaus von der Wirtschaftskrise beeinflusst wurden; dies sollte aber von der restlichen Petrochemie getrennt betrachtet werden, da der Antragstellter auch nach Ende der Krise weiterhin Verluste erlitt, was in direktem Zusammenhang mit Niedrigpreiseinfuhren aus den USA stand. Das Vorbringen wird daher vorläufig zurückgewiesen.
(101)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Wirtschaftskrise nicht in einem Maße zur Schädigung des Wirtschaftzweigs der Union beitrug, dass dadurch der ursächliche Zusammenhang zwischen der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und den gedumpten Einfuhren aus den USA aufgehoben würde.
3.3. Selbstverschuldete Schädigung
(102)
Einige interessierte Parteien brachten vor, dass der Antragsteller seine prekäre Lage durch die Schaffung zusätzlicher Produktionskapazität in der Rezession selbst verschuldet habe. Der Rückgang bei den Verkäufen und Gewinnen sei damit eine Folge der Rezession und schlechter unternehmerischer Entscheidungen seitens des Antragstellers.
(103)
Mehrere interessiere Parteien brachten ferner vor, dass die im Betrieb des Antragstellers genutzte Technik die Hauptursache für die Schädigung sei. Im Bezugszeitraum habe es beim Antragsteller mehrere Störungen und Fälle höherer Gewalt gegeben; daher sollten die rückläufigen Verkäufe des Antragstellers den zahlreichen Betriebsausfällen zugeschrieben werden und nicht etwa den gedumpten Einfuhren aus den USA. Ähnlich wurde auch bezüglich der Rentabilität des Antragsstellers argumentiert.
(104)
Zum Vorbringen, der Antragsteller hätte seine Produktionskapazität nicht während der Wirtschaftskrise ausbauen sollen, sei daran erinnert, dass der Antragsteller keine zusätzliche Kapazität erwarb, sondern seine Produktionskapazität durch die Optimierung der Herstellungsverfahren erhöhte. Dies muss als vernünftige unternehmerische Entscheidung auf einem Markt angesehen werden, auf dem der Gesamtverbrauch konstant ist, die Verkäufe jedoch aufgrund von Niedrigpreiseinfuhren rückläufig sind. Das Vorbringen wird daher vorläufig zurückgewiesen.
(105)
Zum Vorbringen, die durch technische Probleme beim Antragsteller verursachten Stillstände hätten zu der erlittenen Schädigung geführt, ergab die Untersuchung, dass der Herstellungsprozess der betroffenen Ware eine regelmäßig Wartung mit regelmäßigen, geplanten Betriebsstillständen erfordert. Drei der fünf Stillstände sind diesem Regelbetrieb der Anlage zuzurechnen.
(106)
Zudem ergab die Untersuchung, dass den drei geplanten Stillstände die bewusste Entscheidung des Antragstellers zugrunde lag, die Produktion zu einem Zeitpunkt zu unterbrechen, zu dem der von den gedumpten Einfuhren verursachte Preisdruck so hoch war, dass der Antragsteller seine Ware nicht zu wirtschaftlichen Preisen absetzen konnte. Während des Produktionsstillstands verfügte der Antragsteller über ausreichende Lagerbestände, um die geringen Mengen liefern zu können, die auf Verträgen beruhen oder durch Spot-Verkäufe zustande kamen. Zudem belegen die rückläufigen Lagerbestände, dass im Bezugszeitraum beständig Lieferungen durchgeführt wurden (vgl. Randnummer 72).
(107)
Daher wurde der Schluss gezogen, dass die Auswirkungen der Betriebsstillstände beim Antragsteller insgesamt den ursächlichen Zusammenhang nicht aufheben konnten. Die Vorbringen der interessierten Parteien zur selbstverschuldeten Schädigung wurden daher zurückgewiesen.
3.4. Zugang zu Rohstoffen: Der natürliche Wettbewerbsvorteil der Hersteller im betroffenen Land
(108)
Mehrere interessierte Parteien brachten vor, dass die Abhängigkeit des Antragstellers von externen Rohstofflieferanten als eine der Hauptursache seiner Probleme erachtet werden sollte und nicht die gedumpten Einfuhren. Außerdem hätten die US-amerikanischen Ausführer einen natürlichen Wettbewerbsvorteil, da sie Zugang zu billigeren Rohstoffen (Ethylen und Essigsäure) hätten.
(109)
Die Vorbringen zu den angeblichen Problemen mit den Rohstoffquellen des Antragsstellers ließen sich nicht aufrechterhalten, da die Untersuchung ergab, dass auch der Antragsteller Rohstoffe zu Vorzugsbedingungen erhalten konnte, nämlich von der am Standort gelegenen Fertigungsanlage seines Lieferanten sowie von einem Schwesterunternehmen. Daher waren die Preise für die Grundstoffe vergleichbar mit den Preisen auf dem Markt des betroffenen Landes.
(110)
Folglich konnte dies die Kosten des Antragstellers nicht beeinflusst haben, selbst wenn die Preise für die in der Herstellung der betroffenen Waren eingesetzten Grundstoffe in den USA im Allgemeinen vielleicht niedriger waren als auf dem EU-Markt.
(111)
Die Feststellung, dass der Unterschied bei den Rohstoffpreisen die Probleme des Antragstellers nur bedingt verursacht haben konnte, wird zudem dadurch gestützt, dass für andere Waren des Antragsteller, für deren Herstellung dieselben Rohstoffe eingesetzt wurden, wesentlich bessere Rentabilitätszahlen vorgelegt wurden.
(112)
Daher wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Auswirkungen der Rohstoffpreise nicht ausreichte, um den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus den USA und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu entkräften.
4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(113)
Mithin wurde der Schluss gezogen, dass zwischen der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und den gedumpten Einfuhren aus den USA ein ursächlicher Zusammenhang besteht. Andere mögliche Schadensursachen, wie die Auswirkung der Einfuhren aus anderen Drittstaaten, die Auswirkung der Wirtschaftskrise, der natürliche Wettbewerbsvorteil der ausführenden Hersteller bei den Rohstoffen sowie eine selbstverschuldete Schädigung, wurden analysiert; keine dieser Ursachen wirkte sich in einer Weise auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union aus, dass der ursächliche Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus den USA und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union widerlegt würde.
(114)
Nach Analyse der Auswirkungen aller bekannten Faktoren, welche die Lage des Wirtschaftszweigs der Union beeinflusst haben könnten, wurde vorläufig der Schluss gezogen, dass zwischen den gedumpten Einfuhren aus den USA und der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im UZ ein ursächlicher Zusammenhang besteht.
F. UNIONSINTERESSE
1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(115)
Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Union aufgrund der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren zu Unterbietungspreisen bedeutend geschädigt wurde (vgl. Randnummern 48 ff.).
(116)
Der Wirtschaftszweig der Union tätigt bereits Investitionen zur Erhöhung seiner Effizienz und verschlankt nach und nach sein Herstellungsverfahren. Es ist davon auszugehen, dass Antidumpingmaßnahmen einen künftigen unfairen Wettbewerb durch gedumpte Niedrigpreiseinfuhren unterbinden und somit die Erholung des Wirtschaftszweigs der Union ermöglichen.
(117)
Andererseits ist die derzeitige Finanzlage und Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union nach der vorliegenden Analyse (vgl. Randnummern 54 ff.) nicht ausreichen solide, um bei Nichteinführung von Maßnahmen dem fortwährenden Druck durch die gedumpten Einfuhren standzuhalten. Dies würde vermutlich dazu führen, dass der Wirtschaftszweig der Union seine Produktion einstellt oder beträchtlich geringere Mengen für den freien Markt herstellt.
(118)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts dürfte die Einführung vorläufiger Maßnahmen dem Wirtschaftszweig der Union zugute kommen.
2. Interesse der Einführer
(119)
Die Kommission sandte den beiden ihr bekannten unabhängigen Einführern, die sich innerhalb der Frist der Einleitungsbekanntmachung meldeten, Fragebogen zu.
(120)
Die Untersuchung ergab, dass ein erheblicher Anteil des Gesamtumsatzes mit der betroffenen Ware erwirtschaftet wurde.
(121)
Analysiert wurden die Auswirkungen der Zölle auf die Rentabilität des Einführers. Dabei ergab sich, dass der mit seinen Einfuhren erzielte Gewinn und die Handelsspanne derart sind, dass die Einführung von Maßnahmen seine Rentabilität beeinträchtigen könnte. Folglich hätte die Einführung von Maßnahmen - bei Betrachtung der Kosten - aller Wahrscheinlichkeit nach Auswirkungen auf die Geschäftstätigkeit des Einführers. Allerdings bestätigte der Einführer, dass er die Kostensteigerung angesichts der derzeitigen Marktlage wenigstens teilweise an seine Kunden weitergeben könne, da die Nachfrage unverändert bleiben dürfte. Zudem ergab die Untersuchung, dass der Einführer auf andere Lieferanten ausweichen könnte, beispielsweise auf Lieferanten aus Taiwan oder der Union, die den Zöllen nicht unterliegen.
(122)
Daher wird der Schluss gezogen, dass sich die Einführung von Maßnahmen nur im beschränkten Maße auf die Einführer auswirken würde.
3. Interesse der Verwender
(123)
Das Interesse der Verwender an diesem Fall war sehr groß. Zwölf Verwender arbeiteten an der Untersuchung mit; zwei davon wurden aufgrund der Menge geprüft, die sie aus dem betroffenen Land einführten. Die Standorte dieser Unternehmen sind über die Union verstreut; sie gehören der Branche der industriellen Verwender an (beispielsweise Beschichtungen, Anstrichmittel und Klebstoffe).
(124)
Nach Eurostat-Daten entfallen etwa ein Drittel der gesamten Einfuhren aus den USA auf die Einfuhren der mitarbeitenden Verwender. Die Untersuchung ergab, dass die Einkäufe der betroffenen Ware durch die mitarbeitenden Verwender zu 30 % aus den USA und zu 57 % aus der EU stammen.
(125)
Außerdem zeigte sich, dass die Kosten für die betroffene Ware durchschnittlich etwa ein Drittel der Produktionskosten der beiden geprüften Verwender ausmachten.
(126)
Einige Verwender brachten vor, dass ihre Produktionskosten durch die Einführung von Maßnahmen ansteigen würden und dass es aufgrund des scharfen Wettbewerbs auf dem Markt schwierig sein würde, diesen Kostenzuwachs an ihre Kunden weiterzugeben. Diese Schwierigkeit könnte angeblich zu einer Verringerung des Marktanteils der Verwender zugunsten ihrer außerhalb der Union niedergelassenen Konkurrenten führen oder aber zu einer Umstellung ihres derzeitigen Herstellungsverfahrens auf andere Verfahren, für welche die betroffene Ware nicht erforderlich sei. Letztlich würden die Maßnahmen zu wesentlich niedrigeren Gewinnspannen der Verwender führen.
(127)
Zwei der Verwender behaupteten, dass die geringeren Gewinnspannen die Investitionen in ihre Produktion beeinträchtigen und sich somit in der Folge auf die Beschäftigung auswirken würden.
(128)
Was die angeblich niedrigere Gewinnspanne betrifft, ist angesichts der gesunden Rentabilität der Verwender davon auszugehen, dass die Einführung von Zöllen die Gewinnmargen der Verwender nur geringfügig verringern würde, falls sie den Kostenanstieg nicht an ihre Kunden weitergeben könnten. Damit wären ein Verzicht auf Investitionen in die Produktion und erhebliche negativen Auswirkungen auf die Beschäftigung unwahrscheinlich. Das Vorbringen wurde daher zurückzuweisen.
(129)
Was die Behauptung betrifft, die Maßnahmen gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware würden die Wettbewerbfähigkeit der EU-Verwender aufgrund ihrer höheren Produktionskosten beeinträchtigen und die Einfuhren nachgelagerter Waren aus anderen Drittländern begünstigen, sei daran erinnert, dass die Zölle die Einfuhren nicht zum Erliegen bringen sollen und dass die Maßnahmen nicht so hoch sind, dass sie die Verwender daran hindern würden, Einkäufe in den USA zu tätigen. Ziel der Antidumpingzölle ist es, auf dem Unionsmarkt für die betroffene Ware wieder faire Wettbewerbsbedingungen herzustellen. Daher und angesichts der Tatsache, dass nur ein Drittel der von den Verwendern genutzten betroffenen Ware ihren Ursprung in den USA hat, wird das Vorbringen zurückgewiesen.
(130)
Daneben muss betont werden, dass viele Verwender berichteten, dass aufgrund der kleinen Zahl von Bezugsquellen für die betroffene Ware eine ausreichende Versorgung mit Vinylacetat aus der EU-Produktion vorrangig ist. Bekanntlich ergab die Untersuchung, dass der Wirtschaftszweig der Union die Versorgung des freien Markts mit der betroffenen Ware de facto einstellen dürfte, wenn keine Maßnahmen eingeführt werden. Somit läge die Einführung von Maßnahmen unter dem Gesichtpunkt der Angebotsvielfalt auch im Interesse der EU-Verwender.
(131)
Daraus wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die negativen Auswirkungen der Einführung von Maßnahmen auf die Verwender begrenzt wären.
4. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(132)
Aus dem dargelegten Sachverhalt wird vorläufig der Schluss gezogen, dass aus den vorliegenden Informationen zum Unionsinteresse nicht eindeutig geschlossen werden kann, dass die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von Vinylacetat mit Ursprung in den USA dem Interesse der Union zuwiderliefe.
G. VORSCHLAG FÜR VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(133)
In Anbetracht der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Antidumpingmaßnahmen eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
1. Schadensbeseitigungsschwelle
(134)
Bei der Festsetzung der Höhe dieser Maßnahmen wurden die festgestellten Dumpingspannen und der Zollsatz berücksichtigt, der zur Beseitigung der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union erforderlich ist.
(135)
Bei der Ermittlung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde berücksichtigt, dass der Wirtschaftszweig der Union durch etwaige Maßnahmen in die Lage versetzt werden sollte, seine Produktionskosten zu decken und einen angemessenen Gewinn vor Steuern zu erzielen, der von einem Unternehmen dieser Branche unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, beim Verkauf der gleichartigen Ware in der Union erwirtschaftet werden könnte.
(136)
Die Schadensbeseitigungsschwelle wurde anhand eines Vergleichs des durchschnittlichen Preises der gedumpten Einfuhren und des Zielpreises des Wirtschaftszweigs der Union ermittelt. Zur Ermittlung des Zielpreises wurde eine Zielgewinnspanne auf die Produktionskosten des Wirtschaftszweigs der Union aufgeschlagen. Die Zielgewinnspanne wurde vorläufig auf 9,9 % festgesetzt. Diese Gewinnspanne wurde anhand der Rentabilität ermittelt; dazu wurde die durchschnittliche Rendite (bemessen als EBITDA/Verkäufe) herangezogen, die im Zeitraum 2007-2009 von Unternehmen der petrochemischen Industrie in einer Branche erwirtschaftet wurde, die der Vinylacetat-Branche ähnelt.
(137)
Die so ermittelten Preisunterbietungspannen lagen über 30 %.
2. Vorläufige Maßnahmen
(138)
Aus den genannten Gründen sollten daher nach Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung, der sogenannten Regel des niedrigeren Zolls, gegenüber den Einfuhren mit Ursprung im betroffenen Land vorläufige Antidumpingzölle in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist, eingeführt werden. Im vorliegenden Fall sollte der Zollsatz demnach in Höhe der ermittelten Dumpingspannen festgesetzt werden.
(139)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden auf der Grundlage der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegeln sie die Lage der betroffenen Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zum landesweiten Zollsatz für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in den USA haben und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt wurden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(140)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (3) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlandsverkäufe und Ausfuhrverkäufe beispielsweise im Zusammenhang mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Nach Konsultationen im Beratenden Ausschuss wird die Kommission die Verordnung erforderlichenfalls entsprechend ändern und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
(141)
Auf dieser Grundlage werden vorläufig folgende Antidumpingzölle vorgeschlagen, und zwar auf der Basis des cif-Preises frei Grenze der Union:
Unternehmen
Dumpingspanne
Schadensspanne
vorläufige Zollsätze
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
alle übrigen Unternehmen
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. UNTERRICHTUNG
(142)
Im Interesse einer ordnungsgemäßen Verwaltung sollte eine Frist festgesetzt werden, innerhalb derer die interessierten Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist meldeten, schriftlich Stellung nehmen und eine Anhörung beantragen können. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass die Feststellungen zur Einführung von Antidumpingzöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf endgültige Feststellungen möglicherweise überprüft werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
1. Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Vinylacetat mit Ursprung in den Vereinigten Staaten von Amerika eingeführt, das derzeit unter dem KN-Code 2915 32 00 eingereiht wird.
2. Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende vorläufige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Antidumpingzoll
TARIC-Zusatzcode
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
alle übrigen Unternehmen
13,8 %
B999
3. Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Europäischen Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
4. Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Fakten und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, schriftlich Stellung nehmen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung Anmerkungen zu ihrer Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 dieser Verordnung gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 16. August 2011