РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1242/2010 НА СЪВЕТА
от 20 декември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2 и 5 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Мерки, които понастоящем са в сила
(1)
След провеждане на антидъмпингово разследване (наричано по-нататък „първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1312/98 от 24 юни 1998 г. (2) Съветът наложи окончателни антидъмпингови мита (наричани по-нататък „първоначалните мерки“) върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия. Нивото на митото, наложено върху вноса на един производител износител от Индия, беше 53 %, а за останалия внос с произход от Индия (наричана по-нататък „разглежданата държава“) - 82 %.
(2)
След провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент (наричано по-нататък „предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие“), Съветът запази тези мерки с Регламент (ЕО) № 1736/2004 от 4 октомври 2004 г. за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия (3).
2. Искане за преразглеждане
(3)
На 4 май 2009 г. бе подадено искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент от Комитета за връзка на европейските производители на канапи, въжета и мрежи („Eurocord“) (наричан по-нататък „заявителят“) от името на производители, които съставляват основен дял, в конкретния случай - повече от 50 %, от производство на въжета от синтетични влакна в Съюза.
(4)
Основание за искането е фактът, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност ще доведе до повтаряне на дъмпинга и вредата за промишлеността на Съюза.
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане, на 7 октомври 2009 г. с известие за започване на процедура, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4) (наричано по-нататък „известие за започване на процедура“), Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Разследване
3.1. Разследван период
(6)
Разследването на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
3.2. Страни, засегнати от настоящото разследване
(7)
Комисията официално уведоми за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие известните производители от Съюза, износителите и производителите износители в разглежданата държава, представителите на разглежданата държава, вносителите, както и сдружение на потребителите, за които бе известно, че са засегнати.
(8)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
4. Представителна извадка
(9)
С оглед на видимо големия брой производители от Съюза и производители износители от Индия беше счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се разгледа въпроса дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията посочената в известието за започване на процедура информация.
(10)
Общо пет производители от Индия, двама от които бяха част от една и съща група, се представиха, предоставиха поисканата информация в посочения срок и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Четири от тези пет дружества са произвеждали и изнасяли разглеждания продукт за пазара на Съюза по време на РПП. Петото дружество не е изнасяло разглеждания продукт за пазара на Съюза по време на РПП. Всички пет дружества бяха счетени за оказващи съдействие дружества и бяха взети предвид при подбора на представителната извадка. Нивото на съдействие на Индия, т.е. процентът на износа за Съюза от оказалите съдействие индийски производители на базата на целия индийски износ за Съюза, не можа да бъде изчислено, тъй като общият износ за Съюза по време на РПП, докладван от петте оказали съдействие дружества, бе значително по-висок от обема, регистриран от Евростат за целия износ от Индия, поради причините, изложени по-подробно в съображения 21-23.
(11)
Представителната извадка бе подбрана със съгласието на индийските власти и включваше четирите дружества, съобщили, че са извършвали продажби за износ за Съюза. Две от четирите дружества, включени в представителната извадка, бяха свързани. Припомня се, че по време на първоначалното разследване само един производител износител е оказал съдействие и в момента за него се прилага индивидуално антидъмпингово мито. Припомня се също така, че по време на предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие нито един производител износител от Индия не оказа съдействие, поради което констатациите се основаваха на наличните факти в съответствие с разпоредбите на член 18, параграф 1 от основния регламент.
(12)
18 производители от Съюза (всички 15 жалбоподатели и още трима производители, които заедно представляваха 78 % от общото производство на Съюза), предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от петима производители от Съюза, които представляват приблизително 40 % от промишлеността на Съюза, както е определено в съображение 41, и около половината от продажбите, реализирани от всички оказали съдействие производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза. Представителната извадка бе подбрана въз основа на най-големия представителен обем на продажбите и на географското покритие на производителите в рамките на Съюза, които могат да бъдат разследвани по приемлив начин в рамките на наличното време. Един от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза е започнал своята дейност по време на разглеждания период, поради което данните за него не бяха използвани за анализа на тенденциите на показателите за вреда, за да се избегне изкривяване на тези тенденции. Въпреки това данните за останалите четирима включени в представителната извадка производители от Съюза, използвани за анализа на тези тенденции, запазиха своя представителен характер.
(13)
Комисията изпрати въпросници до петимата включени в представителната извадка производители от Съюза, както и до четиримата включени в представителната извадка индийски производители износители.
(14)
Отговори на въпросниците бяха получени от всички пет включени в представителната извадка производители от Съюза. От четиримата включени в представителната извадка индийски производители износители един престана да оказва съдействие, а другите трима (двама, от които са свързани), отговориха на въпросника в посочения срок. Поради тази причина в крайна сметка представителната извадка от индийски производители износители включваше тези три индийски дружества, отговорили на въпросника.
5. Проверка на получената информация
(15)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на риска от продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
5.1. Производители износители от Индия
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Производители от Съюза
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Португалия),
-
Eurorope SA (Гърция),
-
Lanex A.S. (Чешка република),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Португалия),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Австрия).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт е същият, както при първоначалното разследване, и се определя по следния начин: канапи, въжета и дебели въжета, плетени или не, дори импрегнирани, промазани, покрити или обвити с каучук или с пластмаси, от полиетилен или полипропилен, различни от канапи за свързване или връзване, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), както и от други синтетични влакна от найлон или от други полиамиди или полиестери, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m). Понастоящем той е класиран в кодове по КН 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 и 5607 50 19. Разглежданият продукт се използва за широк набор от мореплавателни и промишлени приложения, по-специално в корабоплаването (особено в съоръжения за акостиране) и риболовната промишленост.
(17)
Една от заинтересованите страни заяви, че въжетата за акостиране, посочени по-горе, не попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт, тъй като, поради прикрепените към тези въжета снадки, тези продукти следва да се считат за „артикули от въжета“, които са класирани в друг код по КН (вж. също и съображение 23). Следва обаче да се отбележи, че посочването на въжетата за акостиране е направено само в контекста на приложенията на различните видове на разглеждания продукт, които в своята цялост са определени като въжета от синтетични влакна, както е посочено в съображение 16.
2. Сходен продукт
(18)
Както бе установено по време на първоначалното разследване и потвърдено по време на настоящото разследване, разглежданият продукт и въжетата от синтетични влакна, произвеждани и продавани от индийски производители износители на техния вътрешен пазар, и въжетата, произвеждани и продавани от производителите от Съюза на пазара на Съюза, са идентични във всяко едно отношение и имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Затова те се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(19)
Една заинтересована страна заяви, че произвежданият от промишлеността на Съюза продукт не е съпоставим с разглеждания продукт, тъй като производителите от Съюза са започнали да използват нов вид суровина, наречена Dyneema, която е много по-скъпа от други суровини, тъй като изработените от нея продукти са много по-устойчиви. Действително, включените в представителната извадка индийски производители не използват този вид суровина. Въпреки това на първо място следва да бъде посочено, че въпросните продукти представляват само малка част от продуктите, продавани от производителите от Съюза. Действително, независимо от факта, че този вид влакна се използва във все по-голяма степен от някои производители от Съюза, въжетата Dyneema представляват само много малка част от производството на Съюза. Поради това, въпреки че значителната разлика в разходите за суровини (тези влакна могат да са около 25-30 пъти по-скъпи) може да окаже някакво въздействие, по-специално върху показателя за вреда, що се отнася до средните продажни цени на промишлеността на Съюза, въздействието на въжетата Dyneema върху цялостната оценка остава ограничено, поради голямото количество „стандартни“ въжета, произвеждани в Съюза. На второ място, всички изчисления, направени по време на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, са основани на съпоставянето на съответните видове на продукта, при което се вземат предвид разликите в суровините. Поради това изчисленията не могат да бъдат изкривени от разлика в продуктовата гама. Във всеки случай продуктът, за който са използвани суровини като Dyneema, продължава да има същите основни физически и химически характеристики като разглеждания продукт. Поради това твърдението бе отхвърлено.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
(20)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки срещу Индия.
1. Обем на вноса
(21)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт от Индия е бил незначителен по време на разглеждания период. По време на РПП обемът на вноса от Индия е бил 31 t, т.е. по-малко от 0,1 % от потреблението на Съюза по време на РПП:
(в тонове)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Индия
3
4
19
31
Внос на разглеждания продукт от Индия; източник - Comext
(22)
Съгласно проверени данни обаче трите дружества, включени в представителната извадка, са изпратили по време на РПП значително по-големи количества от разглеждания продукт в Съюза, отколкото докладвания на Евростат обем. В тази връзка се припомня, че по време на първоначалното разследване вносителите предоставиха информация, от която е станало видно, че известни количества от разглеждания продукт, закупени от Индия, не са били пуснати в свободно обращение на пазара на Съюза, а са били съхранявани в митнически складове и продадени на презокеански кораби или платформи в открито море. Един от производителите жалбоподатели отново изтъкна този аргумент по време на настоящото разследване. Поради липса на съдействие по време на разследването от страна на пристанищните посредници, това твърдение не можа да бъде потвърдено. От списъка с клиенти, представен от включените в представителната извадка производители износители, обаче беше видно, че повечето от клиентите са били корабоплавателни и крайбрежни доставчици на пристанища в Съюза. Въз основа на изложеното по-горе става ясно, че разликите между статистическите данни и докладваните цифри се дължат на такива продажби.
(23)
Следва да се отбележи също така, че искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, е включвало твърдения за наличие на практики на заобикаляне. В тази връзка се посочва, че заявителят е изтъкнал, че определени количества въжета от синтетични влакна от Индия са влезли на територията на Съюза по позиция по КН 5609 (Артикули от […] канапи, въжета или дебели въжета), по отношение на която не се прилагат мерки. В настоящото разследване обаче няма информация, която подкрепя това становище.
(24)
Въз основа на изложеното по-горе се счита, че по време на РПП 31 тона от разглеждания продукт действително са били внесени от Индия на митническата територия на Съюза. Що се отнася до проверените продажби за износ за пристанищата на Съюза, които не са били пуснати в свободно обращение на пазара на Съюза от тримата включени в представителната извадка индийски производители, тези продажби се разглеждат като част от индийския внос за трети държави.
(25)
Поради липсата на значителен обем на вноса от Индия в Съюза, той не основание за провеждането на представителен анализ на вероятността от продължаване на дъмпинга или вредата. Всъщност поради така ограничения действителен обем на вноса, не може да се заключи, че по време на РПП е съществувал причиняващ вреда дъмпинг от Индия. Поради това анализът се насочи към вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
2. Вероятно развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
2.1. Производствен капацитет
(26)
Проверено бе дали в разглежданата държава няма неизползван производствен капацитет, което би създало условие за подновяване на дъмпинговия износ при отмяна на мерките.
(27)
Установено бе, че производственият капацитет на тримата включени в представителната извадка производители износители рязко е нараснал в периода между 2007 г. и РПП, докато в същото време използването на капацитета е намаляло. Свободният капацитет на трите дружества е бил около 75 % от потреблението в Съюза през РПП. Това се знак за вероятно увеличение на обема на износа за Съюза, ако бъде допуснато срокът на действие на мерките да изтече.
(28)
Що се отнася до останалите производители на въжета от синтетични влакна в Индия, известно е, че Garware, дружеството, което престана да оказва съдействие след етапа на подбор на представителната извадка, е важен производител и, според информация от неговия официален уебсайт, разполага със значителен производствен капацитет. Освен това в искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие се посочват още четирима големи индийски производители. Съществуват и няколко малки и средни индийски производители, които са извършвали продажби основно на вътрешния пазар. Тъй като тези индийски производители не оказаха съдействие, техният производствен капацитет не е известен, но може да се предположи, че тенденцията при оказалите съдействие дружества е съпоставима и че тези производители имат още повече свободен капацитет.
(29)
След разгласяване на констатациите, всички включени в представителната извадка индийски производители оспориха данните относно техния съвкупен свободен капацитет. Всички тези данни обаче бяха съобщени от самите дружества и бяха проверени посредством проверки на място за всяко едно от тях. Поради това тези твърдения бяха отхвърлени.
2.2. Обем на продажбите на пристанища на Съюза и на други пазари за износ
(30)
Обемът на продажбите за износ на тримата включени в представителната извадка производители износители за други трети държави, в това число и продажбите в пристанища на Съюза, които не влизат на митническата територия на Съюза, е значителен и се е увеличил с близо 80 % по време на разглеждания период, което е представлявало почти половината от общия обем на продажбите на производителите износители по време на РПП.
(31)
Действителният внос в Съюза на практика е бил преустановен след налагането на първоначалните мерки. Трябва обаче да се отбележи, че обемът на продажбите за износ на включените в представителната извадка производители на пристанища на Съюза значително е нараснал по време на разглеждания период от 61 на 785 тона. Предвид това, че действителните продажби за внос в Съюза са направени отчасти през същите търговски канали като продуктите, продавани на пристанища на Съюза, това засилено присъствие в непосредствена близост до пазара на Съюза може да означава, че при отсъствие на мерки, включените в представителната извадка индийски производители - а може би и някои други, биха започнали да продават значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза за кратък период от време.
(32)
С оглед на изложената по-горе експортна ориентация на индийските производители, както и тяхното нарастващо присъствие в пристанищата на Съюза, може да се заключи, че е твърде вероятно обемът на индийския износ за Съюза да нарасне значително, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече.
(33)
След разгласяване на констатациите от преразглеждането, един индийски производител изтъкна, че индийският износ е добре разпределен между пазари с потенциал за растеж в четирите краища на света, което не би довело до подновяване на износа за Съюза в големи количества при отсъствието на мерки. Приема се, че някои индийски производители може да са разпределили продажбите си за износ към различни пазари, но това не е достатъчно да промени заключенията, направени на базата на представените по-горе констатации.
2.3. Връзка между експортните цени за трети държави и нормалната стойност
(34)
Направено бе индикативно изчисляване на дъмпинга въз основа на проверените продажби на пристанища на Съюза на тримата включени в представителната извадка производители износители, които въпреки че се разглеждат като част от продажбите за износ за други трети държави, са много показателни за потенциалните цени на индийските въжета от синтетични влакна при липса на мита. Нормалната стойност бе основана на цените на вътрешния индийския пазар. На базата на тези цифри бе установен дъмпинг за двама от тримата включени в представителната извадка индийски производители. Дъмпинговите маржове бяха установени на стойност от около 10 %, което може да се счита за доста висок процент, въпреки че е доста под процента на дъмпинговите маржове, установени по време на първоначалното разследване.
(35)
Сравнение на цените, наложени от тримата включени в представителната извадка производители износители на пазари на други трети държави (с изключение на продажбите на пристанища на Съюза), с цените им на вътрешния пазар, показа сходен резултат, макар че установените по този начин дъмпингови маржове бяха по-ниски.
(36)
След разгласяване на констатациите от настоящото разследване, един индийски производител заяви, че не е установен дъмпинг по отношение на индийския внос в Съюза. Действителен внос обаче не е бил регистриран. Освен това бе установен дъмпинг както за продажбите в пристанища на Съюза, така и за продажбите на други трети държави. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(37)
Друга заинтересована страна заяви, че дъмпинговите маржове, установени с настоящото преразглеждане, не могат да се считат за значителни, когато се сравняват със съществуващите равнища на митата, поради съществената разлика в разходите за работна ръка между Съюза и Азия. Следва обаче да се отбележи, че разходите за работна ръка в Съюза не се вземат предвид при изчислението на дъмпинговите маржове.
3. Заключение относно вероятността за повтаряне на дъмпинга
(38)
Въз основа на направения по-горе анализ се стига до заключението, че производителите износители имат голям производствен потенциал за подновяване на износа за Съюза, ако бъде позволено срокът на действие на мерките да изтече. По отношение на цените бе установено, че двама включени в представителната извадка производители са извършвали продажби в други трети държави на дъмпингови цени. Наред с това, освен дружеството Garware, което престана да сътрудничи, има още петима големи производители износители, изброени в жалбата, за които въз основа на наличната информация може да се предполага, че следват тенденцията на дружествата, за които е установено, че извършват продажби на дъмпингови цени е други трети държави.
(39)
Данните, че индийските производители износители продължават да имат стратегически интерес на пазара на Съюза, за който свидетелства нарастващият обем на продажбите за износ на пристанищата на Съюза, както и огромният неизползван капацитет, правят твърде вероятно подновяването на износа им за Съюза в значителни количества, ако мерките отпаднат. Предвид ценовото поведение на индийските износители на пазари на трети държави, е твърде вероятно износът на дъмпингови цени да бъде подновен. Поради това се заключава, че е вероятно изтичането на срока на действие на мерките да доведе до повтаряне на дъмпинга.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(40)
Производителите от Съюза, представляващи общото производство на Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент. Броят на производителите от Съюза се изчислява на около четиридесет
(41)
15 производители от Съюза, от чието име сдружението на жалбоподателите подаде искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, и трима други производители от Съюза предоставиха информацията за подбора на представителната извадка, изискана в известието за започване на процедура. Както бе посочено в съображение 12, на подробно разследване бе подложена представителна извадка от петима производители, представляващи приблизително 40 % от промишлеността на Съюза. В представителната извадка бяха включени следните дружества:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Португалия),
-
Eurorope SA (Гърция),
-
Lanex A.S. (Чешка република),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Португалия),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Австрия).
(42)
Както вече бе посочено в съображение 12, осемнадесетте оказали съдействие производители от Съюза са представлявали 78 % от общото производство на Съюза по време на РПП.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на пазара на Съюза
(43)
Потреблението в Съюза на въжета от синтетични влакна бе установено въз основа на обема на продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза (в това число и продажбите от неоказали съдействие производители от Съюза, изчислени от сдружението на жалбоподателите) плюс целия внос в Съюза, по данни на Евростат.
(44)
Въз основа на изложеното по-горе може да се направи заключението, че по време на разглеждания период потреблението в Съюза е нараснало със 7 %. По-конкретно, след повишението от 16 % в периода между 2006 и 2007 г., потреблението е спаднало с 20 % между 2007 г. и РПП.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление в Съюза (в тонове)
34 318
39 816
36 777
31 944
Индекс (2006 г.=100)
100
116
107
93
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза), Евростат (внос)
2. Внос от Индия
(45)
Както бе посочено в съображение 21, по време на разглеждания период действителният индийски внос е бил пренебрежимо малък поради ефективните действащи антидъмпингови мерки.
(46)
Въпреки това, както бе пояснено в съображение 22, е налице засилено присъствие на индийски производители в непосредствена близост до пазара на Съюза, посредством продажби за износ в пристанищата на Съюза, които не се оформят митнически и поради това са освободени от посочените антидъмпингови мита.
3. Цени и обем на индийския износ за други трети държави
(47)
Поради факта, че обемът на индийския внос в Съюза е бил пренебрежимо малък, бяха сравнени цените на индийския износ за други трети държави (в това число и износът, продаден на пристанища на Съюза, за който не се прилагат антидъмпингови мита), и цените на продажбите от Съюза, извършени от включените в представителната извадка производители от промишлеността на Съюза.
(48)
Въз основа на това бе установено, че индийският износ за други трети държави е бил извършван на значително по-ниски цени от цените на промишлеността на Съюза. Установената по този начин разлика в цените достигна нивото от 46 % и средно възлизаше на 18 %.
(49)
Стойността на индийските продажби за износ към други трети държави е нараснала с повече от 30 % по време на разглеждания период. Тези продажби са представлявали близо половината от общия оборот на включените в представителната извадка индийски производители износители по време на РПП.
4. Внос от други държави
(50)
Въпреки спада в потреблението на пазара на Съюза със 7 %, обемът на вноса от други трети държави е нараснал по време на разглеждания период с 18 %. Вследствие на това пазарният дял на този внос е нараснал от 17 % на 22 %.
(51)
Следва да се отбележи, че по време на разглеждания период вносът от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“) е нараснал с 46 % и е достигнал пазарен дял от 8,6 % (спрямо 5,5 % през 2006 г.). Въпреки че не може да се направи точно сравнение поради общия характер на данните от Евростат, които не са разбити по вид продукт, от тях става ясно, че средната цена на китайския внос в Съюза е била значително по-висока от средната цена на индийските продажби за износ. Освен това средната цена на китайския внос изглежда е съответствала на цените на промишлеността на Съюза.
(52)
Вносът от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) в Съюза е запазил своя пазарен дял на ниво от около 3 % по време на разглеждания период. Освен това обемът на този внос е намалял с 6 % в съответствие със свиването на потреблението.
(53)
По време на РПП вносът от други трети държави е представлявал по-малко от 2 % от пазарния дял на пазара на въжета от синтетични влакна в Съюза.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Предварителни бележки
(54)
Анализирани бяха всички показатели за вреда, изброени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Що се отнася до показателите за обема на продажбите и пазарния дял на производителите от Съюза, те бяха анализирани въз основа на данните, събрани от всички производители от Съюза, т.е. от промишлеността на Съюза. Що се отнася до всички останали показатели за вреда, те бяха разгледани въз основа на информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители от Съюза и проверена в помещенията на всяко от дружествата, както бе посочено в съображение 15. Както бе посочено в съображение 12, един от включените в представителната извадка производители от Съюза, е започнал своята дейност по време на разглеждания период, поради което данните за него не бяха използвани за анализа на тенденциите на показателите за вреда, за да се избегне изкривяване на тези тенденции.
5.2. Обем на продажбите на промишлеността на Съюза
(55)
Продажбите на промишлеността на Съюза са намалели значително с 12 % през разглеждания период. Както вече бе посочено в съображение 44, през разглеждания период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %, като е отбелязало особено драстичен спад от 2007 г. насам. Следва да се подчертае, че обемът на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднал по-бързо, отколкото потреблението:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите в Съюза от промишлеността на Съюза (в тонове)
28 393
32 161
28 911
24 955
Индекс (2006 г.=100)
100
113
102
88
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза)
5.3. Пазарен дял на промишлеността на Съюза
(56)
Развитието, очертано в предходното съображение и представено в таблицата по-горе, е довело до загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза в периода между 2006 г. и РПП. Намаляването на пазарния дял на промишлеността на Съюза е било непрекъснато и е довело до загуба от 4,6 процентни пункта:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Индекс (2006 г.=100)
100
98
95
94
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза), жалбоподател (невключени в представителната извадка производители от Съюза)
(57)
Следва да се отбележи, че посочената по-горе загуба на пазарен дял на промишлеността на Съюза се дължи в голяма степен на повишаването на пазарния дял на китайския внос (вж. съображение 50).
5.4. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
В съответствие с тенденциите при обема на продажбите, производственият обем на включените в представителната извадка производители от Съюза е отбелязал сходен спад със 17 % по време на разглеждания период. През същия период производственият капацитет е нараснал с 5 %. Това е довело до понижение с 20 % на използване на капацитета между 2008 г. и РПП:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
11 229
12 286
12 150
9 372
Индекс (2006 г.=100)
100
109
108
83
Производствен капацитет (в тонове)
21 510
23 467
23 278
22 480
Индекс (2006 г.=100)
100
109
108
105
Използване на капацитета (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Индекс (2006 г.=100)
100
100
100
80
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.5. Складови наличности
(59)
Що се отнася до складовите наличности, производителите на въжета от синтетични влакна поддържат нивото на своите складови наличности на доста ниско равнище, тъй като по-голяма част от продукцията се изготвя по поръчка. По време на разглеждания период се наблюдава спад в средните складови наличности, особено през РПП, което се дължи основно на намалението на производството на въжета от синтетични влакна.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Складови наличности в края на периода (в тонове)
1 073
982
1 156
905
Индекс (2006 г.=100)
100
92
108
84
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.6. Продажни цени
(60)
Средните цени на сходния продукт, продаван в Съюза от включените в представителната извадка производители от Съюза, са се увеличили в известна степен през разглеждания период, особено между 2007 г. и РПП:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Средни единични продажни цени на промишлеността на Съюза (EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Индекс (2006 г.=100)
100
99
108
109
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
(61)
Следва да се отбележи обаче, че посочената по-горе средна продажна цена е изчислена въз основа на всички видове на продукта, в това число и въжетата от синтетични влакна с най-висока стойност като например въжетата от синтетични влакна, изработени от суровината, наречена Dyneema. Разликите в цената на различните видове на продукта в действителност е доста голяма (вж. съображение 19). През последните години промишлеността на Съюза е увеличила производството на продукти с висока стойност. Съответно тези въжетата от синтетични влакна представляват нарастваща част от продуктовата гама. Тези скорошни промени в продуктовата гама са една от причините за повишението на средната единична продажна цена на промишлеността на Съюза.
5.7. Рентабилност
(62)
Благодарение от една страна на ефективните действащи мерки, а от друга - на диверсификацията на продуктовата гама, включените в представителната извадка производители от Съюза са успели да запазят стабилно и добро равнище на рентабилност по време на разглеждания период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Рентабилност на промишлеността на Съюза (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Индекс (2006 г.=100)
100
115
104
128
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.8. Инвестиции и способност за привличане на капитали
(63)
През 2006 и 2007 г. нивото на инвестициите е било относително високо, след което е спаднало на половина от предходната стойност. По време на РПП фактически не е имало инвестиции.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (в евро)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Индекс (2006 г.=100)
100
109
54
5
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.9. Възвръщаемост на инвестициите
(64)
В съответствие на стабилната тенденция по отношение на рентабилността, възвращаемостта на инвестициите също е нараснала по време на разглеждания период.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Възвръщаемост от инвестицията (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Индекс (2006 г.=100)
100
119
122
132
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.10. Паричен поток
(65)
Паричният поток на включените в представителната извадка производители от Съюза е останал на относително стабилни нива по време на разглеждания период:
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Индекс (2006 г.=100)
100
132
129
115
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.11. Заетост, производителност и разходи за работна ръка
(66)
Между 2006 и 2008 г. заетостта при включените в представителната извадка производители от Съюза е имала положително развитие. От 2008 г. до РПП обаче се наблюдава спад в заетостта поради намаляване на търсенето на пазара. Намаляването на търсенето е довело до намаляване на производството и до спад в производителността между 2008 г. и РПП. Що се отнася до годишните разходи за работна ръка за заето лице, те са отбелязали ръст до 2008 г., след което са се понижили слабо през РПП.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост (брой лица)
638
665
685
623
Индекс (2006 г.=100)
100
104
107
98
Годишни разходи за работна ръка за едно заето лице (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Индекс (2006 г.=100)
100
107
114
110
Производителност (в тонове на заето лице)
17,6
18,4
17,7
15,0
Индекс (2006 г.=100)
100
105
101
85
Източник: разследването (включени в представителната извадка производители от Съюза)
5.12. Растеж
(67)
Между 2006 г. и РПП, когато потреблението в Съюза е намаляло със 7 % (вж. съображение 44), обемът на продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза се е понижил с 12 %, а пазарният ял на промишлеността на Съюза е спаднал с 6 процентни пункта (вж. съображения 55 и 56). От друга страна, докато обемът на действителния индийски внос е останал пренебрежимо малък поради действащите мерки, обемът на вноса от други държави се е повишил с 18 % (основно в резултат на вноса от КНР), като пазарният му дял е нараснал с още 5 процентни пункта (вж. съображение 50). Поради това се стига до заключението, че промишлеността на Съюза е била по-засегната от спада в потреблението и е претърпяла по-съществена загуба на обем на продажбите, отколкото други участници на пазара.
5.13. Размер на дъмпинговия марж
(68)
Поради факта, че вносът на разглеждания продукт от Индия по време на РПП е бил пренебрежимо малък, за действителния индийски внос не можа да бъде установен дъмпингов марж. Следва обаче да се отбележи, че индийският износ за пристанища на Съюза, който не се оформя митнически, е нараснал значително и за някои от тези продажби бе установено, че са извършвани на дъмпингови цени.
5.14. Възстановяване след предишните дъмпингови практики
(69)
Анализирано бе дали промишлеността на Съюза все още е в процес на възстановяване от въздействието на предишни дъмпингови практики. Стигна се до заключението, че промишлеността на Съюза вече в голяма степен е успяла да се възстанови от това въздействие, тъй като ефективните антидъмпингови мерки бяха наложени за дълъг период от време.
5.15. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(70)
Благодарение на факта, че върху вноса на въжета от синтетични влакна с произход от Индия бяха наложени ефективни антидъмпингови мерки, промишлеността на Съюза изглежда е успяла да се възстанови до голяма степен от въздействието на предишните дъмпингови практики.
(71)
Въпреки това не може да се заключи, че състоянието на промишлеността на Съюза е сигурно. Въпреки че някои показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на производителите от Съюза, а именно рентабилността, възвращаемостта на инвестициите и паричният поток, могат да бъдат счетени за знак за относителна стабилност, други показатели за вреда, и по-специално обемът на продажбите и пазарният дял, производството и използването на капацитета, както и инвестициите, ясно сочат, че в края на РПП промишлеността на Съюза все още е била в доста уязвимо състояние. След разгласяване на констатациите от настоящото разследване, един индийски производител заяви, че промишлеността на Съюза не е понесла вреда по време на РПП. В тази връзка следва да се отбележи, че не е заявявано, че промишлеността на Съюза е понесла значителна вреда по време на РПП. Напротив - въз основа на констатациите от преразглеждането бе направено заключението, че от някои от показателите е видно, че положението е стабилно, докато други показатели са знак за наличието на вреда.
(72)
Някои от заинтересованите страни заявиха, че негативните тенденции на някои показатели за вреда не са причинени от индийския внос, а се дължат на световната икономическа криза и на повишения пазарен дял на китайския внос. В тази връзка следва да се отбележи, че негативното развитие на някои показатели не се свързва с почти несъществуващия индийски внос. Освен това бе разгледано повишението на китайския внос и то не оказа въздействие върху анализа на вероятността от повтаряне на вредоносния дъмпинг.
(73)
По отношение на жизнеспособността на промишлеността на Съюза като цяло трябва да се отбележи, че постепенното въвеждане на различни продукти с по-висока стойност - както в рамките на Съюза, така и на пазари на трети държави - изглежда дава основание за положителна прогноза за дългосрочната конкурентоспособност на промишлеността на Съюза, тъй като броят на производителите на световния пазар, които произвеждат такива висококачествени въжета от синтетични влакна, в момента е ограничен.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
(74)
Както бе посочено в съображение 25, предвид пренебрежимо малкия обем на вноса на разглеждания продукт от Индия по време на РПП, анализът бе насочен към вероятността от повтаряне на дъмпинга и вредата.
(75)
Както вече подробно бе описано в съображения 26-28, индийските производители износители разполагат с огромен неизползван капацитет. Освен това, както бе разяснено в съображения 30-32, индийските производители притежават сериозна ориентация и стимул да продават своите продукти в големи обеми на пазари за износ. Освен това, както бе посочено в съображение 31, присъствието на пристанищата на Съюза на индийските производители е все по-осезаемо и силно. Поради тези причини може да се направи заключението, че е твърде вероятно вносът от Индия за Съюза да достигне значителни количества за кратък период от време, ако бъде позволено изтичане на срока действие на мерките.
(76)
Както бе посочено в съображения 34 и 35, е твърде вероятно при липсата на мерки индийският внос на дъмпингови цени да се поднови. Освен това, както бе посочено в съображения 47 и 48, бе установено също така, че фактът, че продажните цени на индийските производители са средно 18 % по-ниски от цените на промишлеността на Съюза (като тази разлика в цените може да достигне 46 %) е знак за това, че при липсата на мерки е твърде вероятно индийските производители да изнасят за пазара на Съюза разглеждания продукт на цени, значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза, т.е. вероятно е те да подбиват продажните цени на производителите от Съюза.
(77)
Предвид изложеното по-горе може да се заключи, че при липсата на мерки е твърде вероятно индийският внос на разглеждания продукт да бъде подновен в значителни количества и на цени, които сериозно подбиват тези на промишлеността на Съюза.
(78)
Предвид относително уязвимото състояние на промишлеността на Съюза, както бе пояснено в съображения 71 и 72, вероятно е потенциално масовото повтаряне на индийския дъмпингов внос на цени, които подбиват тези в Съюза, да има причиняващо вреда въздействие за състоянието на промишлеността на Съюза. Преди всичко подновяване на дъмпинговия внос в значителни количества е вероятно да доведе до нови загуби на пазарен дял и обем на продажбите на промишлеността на Съюза, а оттам и намаляване на производството и спад в заетостта. Това, наред с натиска върху цените вследствие на вноса, който подбива продажните цени на производителите на Съюза, би довело до бързо и сериозно влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(79)
Въз основа на изложеното по-горе се прави заключението, че ако бъде допуснато срокът на мерките да изтече, има вероятност вредата от подновен дъмпингов внос на разглеждания продукт от Индия да се повтори.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(80)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би противоречало на интереса на Съюза като цяло.
(81)
Определянето на интереса на Съюза бе основано на преценка на всички засегнати интереси, т.е. на промишлеността на Съюза, на вносители, търговци, търговци на едро и промишлени ползватели на разглеждания продукт.
(82)
Следва да се припомни, че при предишните разследвания не бе счетено, че налагането на мерки е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това настоящото разследване представлява преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, което означава, че се анализира ситуация, в която са налице действащи антидъмпингови мерки.
(83)
Въз основа на това беше разгледано дали въпреки заключението, че има вероятност от повтаряне на дъмпинга и вредата, са налице първостепенни съображения, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките не е в интерес на Съюза.
2. Интереси на промишлеността на Съюза
(84)
Както вече бе посочено в съображения 56 и 73, промишлеността на Съюза е успяла да запази съществен, макар и намаляващ пазарен дял, като в същото време е разнообразила своята продуктова гама, като е добавила повече висококачествени въжета от синтетични влакна. Поради това може да се приеме, че промишлеността на Съюза е запазила своята жизнеспособност в структурно отношение.
(85)
С оглед на заключенията относно състоянието на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 70-72, и в съответствие с доводите по отношение на анализа на вероятността от повтаряне на вредата, представени в съображения 74-79, може да се приеме също така, че е вероятно промишлеността на Съюза да претърпи сериозно влошаване на своето финансово състояние, ако бъде позволено срокът на действие на антидъмпинговите мита да изтече, което би довело до повтаряне на значителната вреда.
(86)
Всъщност предвид очакваните обем и цени на вноса на разглеждания продукт от Индия, промишлеността на Съюза би била изправена пред сериозен риск. Както бе пояснено в съображение 78, този внос би довел до допълнително намаляване на нейния пазарен дял, до понижаване на обема на продажбите и до спад в заетостта и би потиснало цените, което в крайна сметка би довело до намаляване на нейната рентабилност, подобно на отрицателните равнища, установени по време на първоначалното разследване.
(87)
С оглед на изложеното по-горе и при липсата на данни за противното се заключава, че запазването на съществуващите мерки не би било в противоречие с интереса на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързани вносители/търговци
(88)
Комисията изпрати въпросници на десет несвързани вносители/търговци. Само едно от тези дружества отговори, като направи възражение по случая. Предвид факта обаче, че дружеството е свързано с индийски производител на въжета от синтетични влакна, то не може да се приема за несвързан вносител. Тъй като дружеството в свързан вносител, неговият интерес е тясно свързан с интереса на свързания с него индийски производител.
(89)
При тези обстоятелства се заключава, че изглежда няма първостепенни съображения, които да сочат, че удължаването на срока на действие на мерките би имало съществено отрицателно въздействие върху разглежданите несвързани вносители/търговци.
4. Интерес на ползвателите
(90)
Комисията изпрати писмо на едно промишлено сдружение на ползвателите на разглеждания продукт. Нито един ползвател не изпрати пълен отговор на въпросника и от сдружението не бяха получени писмени коментари.
(91)
Поради липсата на съдействие от страна на ползвателите, както и предвид факта, че е вероятно въздействието на антидъмпинговите мерки да е твърде малко в сравнение с другите разходи на основните промишлени сектори, в които се използва продукта, като корабостроенето, машиностроенето и работата на платформи в открито море, се заключава, че удължаването на срока на действие на мерките няма да има съществено отрицателно въздействие върху тези потребители.
5. Заключение
(92)
Може да се очаква, че удължаването на срока на действие на мерките ще гарантира, че индийският дъмпингов внос няма в кратки срокове отново да навлезе на пазара на Съюза в съществени количества. По този начин промишлеността на Съюза ще продължи да се ползва от конкурентните условия на пазара на Съюза и от намаляването на опасността от затваряне на предприятия и спад в заетостта. Очаква се също така тези благоприятни последици да доведат до условия за разработването от страна на промишлеността на Съюза на високотехнологични иновационни продукти за нови и специализирани приложения.
(93)
Следва също така да се отбележи, че предвид интереса на вносителите/търговците, както и на ползвателите в Съюза, изглежда няма убедителни съображения за това, че удължаването на срока на действие на мерките би имало значително отрицателно въздействие.
(94)
С оглед на направените по-горе заключения относно въздействието, което удължаването на срока на действие на мерките би имало върху различните участници на пазара на Съюза, се заключава, че удължаването на срока на действие на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(95)
С оглед на изложеното по-горе, а именно предвид, inter alia, огромния свободен капацитет на индийските производители, високата им експортна ориентация и засиленото им присъствие в непосредствена близост до пазара на Съюза, цените на продажбите им за износ на пазарите на други трети държави, за които бе установено, че са под нормалната стойност, както и значително под цените на промишлеността на Съюза по време РПП, както и относително нестабилното състояние на промишлеността на Съюза, вероятно е причиняващият вреда дъмпинг от Индия да се повтори, ако бъде допуснато срокът на прилагане на мерките да изтече.
(96)
Всички засегнати страни бяха информирани за съществените обстоятелства и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча запазване на съществуващите мерки в настоящия им вид. На тези страни бе предоставен срок за представяне на коментари по това разгласяване, но нито една не направи коментар, който да обоснове промени в направените по-горе констатации. Твърденията, свързани с разгласяването на констатациите бяха разгледани в съответните съображения от настоящия регламент.
(97)
От изложеното по-горе следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мита, наложени с Регламент (ЕО) № 1736/2004, следва да бъдат запазени.
(98)
Въпреки това и без да се пренебрегва факта, че има вероятност от повтаряне на вредоносния дъмпинг, настоящата процедура се характеризира с особени обстоятелства, а именно с дългата продължителност на действащите мерки, чийто срок вече бе удължен веднъж, и твърде ограничените количества действителен внос от Индия, както бе посочено в съображения 21-24. Тези факти също следва да бъдат съответно отчетени при определянето на допълнително удължения срок на антидъмпингови мерки, който следва да бъде три години. След разгласяването заявителят изтъкна, че срокът на мерките следва да бъде удължен за пет години и че изложените по-горе мотиви за по-кратко удължаване не са основателни.
(99)
По принцип удължаването на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент е за пет години. По време на разследването се стигна до заключението, че в края на РПП промишлеността на Съюза все още е била в нестабилно състояние и че е изпитвала финансови затруднения за дълъг период от време, както бе установено по време на първоначалното разследване. Поради това все още не е постигнато пълно възстановяване от причиняващия вреда дъмпинг. Редица показатели за вреда разкриха обаче, че налагането на мерки вече е дало възможност за постигането на съществени подобрения. От анализа на тази сложна ситуация се стига до заключението, че има вероятност от постигане на пълно и стабилно възстановяване от породените в миналото последици на причиняващия вреда дъмпинг в по-кратък период от време, отколкото обичайните пет години. Въз основа на цялостния анализ на вредата и на вероятното развитие на пазара в контекста на действащите мерки бе преценено, че тригодишен период би бил достатъчен на промишлеността на Съюза да завърши своето икономическо и финансово възстановяване. Поради това не е необходимо мерките да бъдат запазени за по-дълъг период от време.
(100)
Следователно се приема, че удължаването на срока мерките за пълния петгодишен период не е напълно подкрепено от фактите, установени по време на разследването, и че продължителността на мерките следва съответно да бъде ограничена до три години.
(101)
Ставката на индивидуалното антидъмпингово мито, посочена в член 1, бе определена въз основа на констатациите от първоначалното разследване. Следователно тя отразява установената по време на посоченото разследване ситуация по отношение на съответното дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, приложимо за цялата държава, което се прилага за „всички други дружества“) се прилага изключително за вноса на продукти с произход от Индия и произведени от съответното дружество, и следователно от конкретното посочения правен субект. Внесените продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в член 1, включително и субектите, свързани с конкретно посоченото дружество, не могат да се ползват от тази ставка и по отношение на тях се прилага митото, приложимо за цялата държава.
(102)
Всяко искане за прилагане на индивидуална антидъмпингова митническа ставка по отношение на дадено дружество (например при промяна в наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията заедно с цялата свързана с искането информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и продажбите за износ, във връзка с промяната на наименованието или промяната по отношение на производствените или търговските структури например. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка от дружества, за които се прилагат индивидуалните мита,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на канапи, въжета и дебели въжета, плетени или не, дори импрегнирани, промазани, покрити или обвити с каучук или с пластмаси, от полиетилен или полипропилен, различни от канапи за свързване или връзване, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), както и от други синтетични влакна от найлон или от други полиамиди или полиестери, с линейна плътност, по-голяма от 50 000 dtex (5 g/m), класирани понастоящем в кодове по КН 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 и 5607 50 19 и с произход от Индия.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Митническа ставка
Допълнителен код по ТАРИК
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Всички други дружества
82,0 %
8900
3. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се за срок от три години.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 20 декември 2010 година.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1242/2010 DES RATES
vom 20. Dezember 2010
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien im Anschluss an eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4 und Artikel 11 Absätze 2 und 5,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1312/98 vom 24. Juni 1998 (2) führte der Rat im Anschluss an eine Antidumpinguntersuchung („Ausgangsuntersuchung“) endgültige Antidumpingzölle auf die Einfuhren von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien ein („ursprüngliche Maßnahmen“). Die Zollsätze für die Einfuhren eines indischen ausführenden Herstellers wurden auf 53 % und für alle anderen Einfuhren mit Ursprung in Indien („betroffenes Land“) auf 82 % festgesetzt.
(2)
Im Anschluss an eine Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung („vorausgegangene Auslaufüberprüfung“) hielt der Rat diese Maßnahmen mit der Verordnung (EG) Nr. 1736/2004 vom 4. Oktober 2004 zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien (3) aufrecht.
2. Überprüfungsantrag
(3)
Am 4. Mai 2009 reichte das „Liaison Committee of EU Twine, Cordage and Netting Industries“ von Eurocord („Antragsteller“) im Namen von Unionsherstellern, auf die mit mehr als 50 % ein erheblicher Teil der gesamten Gemeinschaftsproduktion von Seilen aus synthetischen Chemiefasern entfällt, einen Antrag auf Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
(4)
Der Antrag wurde damit begründet, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem erneuten Auftreten des Dumpings und einer entsprechenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen sei.
(5)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Überprüfung vorlagen; daher leitete sie am 7. Oktober 2009 im Wege einer entsprechenden Bekanntmachung im Amtsblatt der Europäischen Union (4) („Einleitungsbekanntmachung“) eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
3. Untersuchung
3.1. Untersuchungszeitraum
(6)
Die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings betraf den Zeitraum vom 1. Oktober 2008 bis zum 30. September 2009 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
3.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(7)
Die Kommission unterrichtete die ihr bekannten Unionshersteller, die Ausführer und ausführenden Hersteller im betroffenen Land, die Vertreter des betroffenen Landes, Einführer sowie einen Verwenderverband, die bekanntermaßen betroffen waren, offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung.
(8)
Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
4. Stichprobenverfahren
(9)
Angesichts der Vielzahl der Hersteller in der Union und der ausführenden Hersteller in Indien erschien es geboten, nach Artikel 17 der Grundverordnung zu prüfen, ob mit einer Stichprobe gearbeitet werden sollte. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die genannten Parteien aufgefordert, innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Überprüfung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln.
(10)
Insgesamt meldeten sich fünf indische Hersteller, von denen zwei zu ein und derselben Gruppe gehören, und legten die angeforderten Informationen fristgerecht vor; außerdem äußerten sie den Wunsch, in die Stichprobe aufgenommen zu werden. Vier dieser fünf Unternehmen stellten die betroffene Ware her und führten sie im UZÜ in die Union aus. Das fünfte Unternehmen führte die betroffene Ware im UZÜ nicht in die Union aus. Alle fünf Unternehmen galten als mitarbeitende Unternehmen und wurden für die Stichprobe in Betracht gezogen. Der Umfang der Mitarbeit durch indische Unternehmen, d. h. der Anteil der Ausfuhren in die Union durch die mitarbeitenden indischen Unternehmen im Verhältnis zu allen indischen Ausfuhren in der Union, konnte nicht ermittelt werden, da die von den fünf mitarbeitenden Unternehmen gemeldeten Gesamtausfuhren in die Union im UZÜ aus den unter den Randnummern 21 bis 23 dargelegten Gründen erheblich über der von Eurostat erfassten Menge aller aus Indien ausgeführten Waren lagen.
(11)
Die Stichprobe wurde im Einvernehmen mit den indischen Behörden gebildet und umfasste die vier Unternehmen, die Verkäufe zur Ausfuhr in die Union gemeldet hatten. Zwei der vier Unternehmen der Stichprobe waren verbundene Unternehmen. Es sei daran erinnert, dass in der Ausgangsuntersuchung nur ein ausführender Hersteller mitarbeitete, für den derzeit ein unternehmensspezifischer Antidumpingzollsatz gilt. Außerdem arbeitete keiner der indischen ausführenden Hersteller an der vorausgegangenen Auslaufüberprüfung mit; daher stützen sich die Feststellungen nach Artikel 18 Absatz 1der Grundverordnung auf die verfügbaren Informationen.
(12)
Achtzehn Unionshersteller (alle fünfzehn Antragsteller sowie drei weitere Hersteller, auf die zusammen 78 % der Gesamtproduktion der Union entfallen) legten die geforderten Informationen vor und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Auf der Grundlage der Informationen der mitarbeitenden Unionshersteller wählte die Kommission eine Stichprobe von fünf Unionsherstellern aus, die etwa 40 % des unter Randnummer 40 definierten Wirtschaftszweigs der Union darstellen und auf die etwa die Hälfte der Verkäufe aller mitarbeitenden Unionshersteller an unabhängige Abnehmer in der Union entfällt. Die Stichprobenauswahl erfolgte auf der Grundlage des größten repräsentativen Verkaufsvolumens und der größtmöglichen geografischen Abdeckung der Hersteller in der Union, die in der zur Verfügung stehenden Zeit in angemessener Weise untersucht werden konnten. Einer der fünf Unionshersteller der Stichprobe nahm seine Produktionstätigkeit im Bezugszeitraum auf, daher wurden die entsprechenden Angaben nicht für die Analyse der Entwicklung der Schadensindikatoren herangezogen, um eine Verzerrung dieser Tendenzen zu vermeiden. Die Angaben der anderen vier Unionshersteller in der Stichprobe, die für die Analyse dieser Entwicklung verwendet wurden, sind jedoch weiterhin repräsentativ.
(13)
Die Kommission sandte den fünf in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern sowie den vier in die Stichprobe einbezogenen indischen ausführenden Herstellern Fragebogen zu.
(14)
Antworten auf den Fragebogen gingen von allen fünf Unionsherstellern der Stichprobe ein. Von den vier in die Stichprobe einbezogenen indischen ausführenden Herstellern stellte einer die Mitarbeit ein, die drei anderen (zwei davon verbundene Unternehmen) beantworteten den Fragebogen fristgerecht. Aus diesem Grund wurde die Stichprobe der indischen ausführenden Hersteller schließlich aus den drei indischen Unternehmen gebildet, die den Fragebogen beantworteten.
5. Überprüfung der vorgelegten Informationen
(15)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung des Anhaltens oder der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von Dumping und Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
5.1. Ausführende Hersteller in Indien
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Unionshersteller
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Griechenland),
-
Lanex A.S. (Tschechische Republik),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Österreich).
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
1. Betroffene Ware
(16)
Die betroffene Ware ist die gleiche Ware wie in der Ausgangsuntersuchung, nämlich Bindfäden, Seile und Taue, auch geflochten, auch mit Kautschuk oder Kunststoff getränkt, bestrichen, überzogen oder umhüllt, aus Polyethylen oder Polypropylen, andere als Bindegarne oder Pressengarne, mit einem Titer von mehr als 50 000 dtex (5 g/m), sowie aus anderen synthetischen Chemiefasern, und zwar aus Nylon oder anderen Polyamiden oder aus Polyestern, mit einem Titer von mehr als 50 000 dtex (5 g/m). Sie ist derzeit unter den KN-Codes 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 und 5607 50 19 eingereiht. Die betroffene Ware wird in vielfältiger Weise in der Schifffahrt (insbesondere zum Vertäuen) und in der Fischerei verwendet.
(17)
Eine interessierte Partei brachte vor, dass die genannten Seile zum Vertäuen aufgrund der angebrachten Spleiße nicht unter die Definition der betroffenen Ware fielen; derartige Waren sollten als „Waren aus Seilen“ angemeldet werden, die unter einem andern KN-Code eingereiht würden (vgl. auch Randnummer 23). Es sei jedoch darauf hingewiesen, dass auf Seile zum Vertäuen nur im Zusammenhang mit dem Verwendungszweck verschiedener Typen der betroffenen Ware verwiesen wird, die alle als Seile aus synthetischen Chemiefasern nach Randnummer 16 definiert sind.
2. Gleichartige Ware
(18)
Wie bereits in der Ausgangsuntersuchung wurde auch in dieser Untersuchung festgestellt, dass die betroffene Ware und die von den indischen ausführenden Herstellern hergestellten und auf dem indischen Markt verkauften Seile aus synthetischen Chemiefasern sowie die von den Unionsherstellern hergestellten und in der Union verkauften entsprechenden Seile in jeder Hinsicht identisch sind und dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften aufweisen. Daher werden die Waren als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
(19)
Eine interessierte Partei brachte vor, dass die vom Wirtschaftszweig der Union hergestellte Ware nicht mit der betroffenen Ware vergleichbar sei, denn die Unionshersteller verwendeten bereits einen neuen, erheblich teureren Rohstofftyp mit der Bezeichnung Dyneema, da mit diesem Rohstoff hergestellten Waren eine wesentlich höhere Beständigkeit hätten. Die indischen Hersteller der Stichprobe verwendeten diesen Rohstofftyp tatsächlich nicht. Hierzu ist jedoch zum einen festzustellen, dass die fragliche Ware nur einen geringen Anteil der von den Unionsherstellern verkauften Waren ausmacht. Es trifft zwar zu, dass diese Faserart immer öfter von einigen Unionsherstellern verwendet wird, doch machen DYNEEMA-Seile nur einen Bruchteil der Unionsproduktion aus. Wenngleich also die erheblichen Mehrkosten des Rohmaterials (der Preis kann beim 25- bis 30-Fachen liegen) einen gewissen Einfluss auf die Schadensfaktoren haben kann, insbesondere auf den Faktor für die durchschnittlichen Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union, so ist der Einfluss der DYNEEMA-Seile auf die Bewertung insgesamt doch gering aufgrund der überwältigenden, in der Union hergestellten Menge an „Normalseilen“. Zum anderen beruhen alle Berechnungen für diese Auslaufüberprüfung auf einem Vergleich entsprechender Warentypen, wobei unterschiedliche Rohstoffe in die Gleichung eingehen. Damit können die Berechnungen nicht aufgrund von Unterschieden im Sortiment verfälscht werden. Auf jeden Fall weist die Ware, für die Rohstoffe wie Dyneema verwendet werden, weiterhin dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften auf wie die betroffene Ware. Das Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(20)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen gegenüber Indien das Dumping wahrscheinlich anhalten oder erneut auftreten würde.
1. Einfuhrmenge
(21)
Die Eurostat-Daten belegen, dass die Menge der aus Indien eingeführten betroffenen Ware im ganzen Bezugszeitraum unerheblich war. Im UZÜ wurden 31 Tonnen aus Indien eingeführt und damit weniger als 0,1 % des Unionsverbrauchs im UZÜ.
(in t)
2006
2007
2008
UZÜ
Indien
3
4
19
31
Einfuhren der betroffenen Ware aus Indien, Quelle: Comext
(22)
Überprüften Daten zufolge versandten die drei Unternehmen der Stichprobe im UZÜ jedoch beträchtlich höhere Mengen der betroffenen Ware in die Union, als die von Eurostat erfassten Mengen. In diesem Zusammenhang sei daran erinnert, dass Einführer in der Ausgangsuntersuchung belegten, dass gewisse Mengen der betroffenen, in Indien erworbenen Ware nicht in den zollrechtlich freien Verkehr in der Union, sondern in Zolllager verbracht und an Hochseeschiffe oder Offshore-Plattformen verkauft wurden. Ein antragstellender Hersteller brachte das Argument auch in der aktuellen Untersuchung vor. Die Behauptung konnte mangels Mitarbeit von im Hafen ansässigen Händlern an der aktuellen Untersuchung nicht überprüft werden. Anhand der von den ausführenden Herstellern der Stichprobe vorgelegten Kundenliste war jedoch klar erkenntlich, dass es sich bei den meisten Kunden tatsächlich um Lieferanten für die Bereiche Schiffbau, Seefahrt und Offshore in den Unionshäfen handelte. Aus den genannten Gründen dürfte der Unterschied zwischen den statistischen Daten und den Meldedaten auf derartige Verkäufe zurückgehen.
(23)
Zu erwähnen ist auch, dass im Antrag auf eine Auslaufüberprüfung die Behauptung aufgestellt wurde, es läge eine Umgehung vor. Der Antragsteller brachte in diesem Zusammenhang vor, dass bestimmte Mengen von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien unter der KN-Position 5609 (Waren aus […] Bindfäden, Seilen und Tauen), für die keine Maßnahme gilt, in die Union gelangten. Im Rahmen der aktuellen Untersuchung konnten keine Belege für diese Behauptung gefunden werden.
(24)
Anhand der vorgenannten Angaben wurde der Schluss gezogen, dass im UZÜ tatsächlich 31 Tonnen der betroffenen Ware aus Indien in das Zollgebiet der Union eingeführt wurden. Was die überprüften, nicht in den zollrechtlich freien Verkehr in der Union überführten Ausfuhrverkäufe an Unionshäfen durch die drei indischen Hersteller der Stichprobe betrifft, so wurden diese den indischen Ausfuhren in andere Drittländer zugeschlagen.
(25)
Da keine nennenswerten Mengen aus Indien in die Union eingeführt wurden, wurden diese nicht als Grundlage für die repräsentative Analyse der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens des Dumpings oder der Schädigung herangezogen. Angesichts derart geringer tatsächlicher Einfuhrmengen kann nicht geschlossen werden, dass im UZÜ schädigendes Dumping durch Einfuhren aus Indien vorlag. Die Analyse konzentrierte sich daher darauf, ob bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen ein erneutes Auftreten des Dumpings und der Schädigung wahrscheinlich ist.
2. Wahrscheinliche Einfuhrentwicklung bei Aufhebung der Maßnahmen
2.1. Produktionskapazität
(26)
Es wurde untersucht, ob das betroffene Land über ungenutzte Produktionskapazität verfügt, mit deren Hilfe bei Aufhebung der Maßnahmen die gedumpten Ausfuhren möglicherweise wieder aufgenommen werden.
(27)
Die Untersuchung ergab, dass die Produktionskapazität aller drei ausführenden Hersteller der Stichprobe von 2007 bis zum UZÜ kräftig anstieg, während die Kapazitätsauslastung gleichzeitig zurückging. Die Kapazitätsreserven der drei Unternehmen lagen bei etwa 75 % des Unionsverbrauchs im UZÜ. Dies ist ein Hinweis auf einen wahrscheinlichen Anstieg der Menge der Ausfuhren in die Union bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen.
(28)
Was die anderen indischen Hersteller von Seilen aus synthetischen Chemiefasern betrifft, so ist Garware, das Unternehmen, das seine Mitarbeit nach der Stichprobenbildung einstellte, bekanntlich ein wichtiger Hersteller, der nach Angaben auf seiner Internetsite über eine beachtliche Produktionskapazität verfügt. Zudem wurden im Antrag auf Auslaufüberprüfung vier weitere große indische Hersteller genannt. Außerdem gibt es in Indien mehrere kleine und mittelständische Hersteller, die ihre Ware überwiegend auf dem Inlandsmarkt absetzen. Da diese indischen Hersteller nicht mitarbeiteten, liegen keine Daten zu ihrer Produktionskapazität vor, doch ist davon auszugehen, dass ihre Entwicklung derjenigen der mitarbeitenden Unternehmen ähnelt und dass auch diese Hersteller über Kapazitätsreserven verfügen.
(29)
Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen stellten alle indischen Hersteller der Stichprobe die Daten zur Kapazitätsreserve ihrer Unternehmen in Frage. Die einschlägigen Daten wurden jedoch von den Unternehmen selber vorgelegt und mittels Kontrollbesuchen in den einzelnen Betrieben überprüft. Diese Vorbringen wurden daher zurückgewiesen.
2.2. Menge der Verkäufe an Unionshäfen und andere Ausfuhrmärkte
(30)
Die Menge der Ausfuhrverkäufe der drei ausführenden Hersteller der Stichprobe an andere Drittländer, einschließlich der Verkäufe an die Unionshäfen, die nicht in das Zollgebiet der Union verbracht werden, sind beträchtlich und stiegen im Bezugszeitraum um etwa 80 %; sie entsprachen damit fast der Hälfte der Gesamtverkäufe der ausführenden Hersteller im UZÜ.
(31)
Die tatsächlichen Einfuhren in die Union selbst fielen nach Einführung der ursprünglichen Maßnahmen praktisch auf Null. Allerdings ist zu bemerken, dass die Menge der Ausfuhrverkäufe der Hersteller der Stichprobe an die Unionshäfen im Bezugszeitraum beträchtlich, nämlich von 61 auf 785 Tonnen, anstieg. Da die tatsächlichen Einfuhrverkäufe an die Union zum Teil über dieselben Absatzkanäle erfolgten wie die an die Unionshäfen verkauften Waren, könnte diese gestiegene Präsenz an den Toren des Unionsmarkts ein Hinweis darauf sein, dass die indischen Hersteller der Stichprobe - und möglicherweise auch andere Hersteller - bei einem Verzicht auf Maßnahmen innerhalb kurzer Zeit mit dem Verkauf erheblicher Mengen der betroffenen Ware auf dem Unionsmarkt beginnen könnten.
(32)
Aufgrund der dargelegten Exportorientierung der indischen Hersteller und ihrer wachsenden Präsenz in Unionshäfen kann geschlossen werden, dass die Mengen der aus Indien in die Union eingeführten Waren bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit hoher Wahrscheinlichkeit erheblich ansteigen wird.
(33)
Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen wies ein indischer Hersteller darauf hin, dass die indischen Ausfuhren in die ganze Welt gingen, auch an Märkte mit Wachstumspotenzial, und dass daher bei einem Verzicht auf Maßnahmen nicht erneut in erheblichen Mengen Ausfuhren in die Union getätigt würden. Zwar tätigen einige indische Hersteller Ausfuhrverkäufe an viele verschiedene Märkte, doch kann dies nicht als hinreichend dafür erachtet werden, die Schlussfolgerungen anhand des Vorstehenden zu ändern.
2.3. Verhältnis zwischen den Preisen der Ausfuhren in Drittländer und dem Normalwert
(34)
Anhand der überprüften Verkäufe der drei ausführenden Hersteller der Stichprobe an die Unionshäfen wurde eine vorläufige Dumpingberechung durchgeführt; wenngleich diese Verkäufe als Ausfuhrverkäufe an andere Drittländer angesehen werden, liefern sie doch gute Hinweise auf mögliche Preise für indische Seile aus synthetischen Chemiefasern bei einem Verzicht auf Zölle. Die Normalwerte stützten sich auf die Inlandspreise auf dem indischen Markt. Anhand dieser Angaben wurde für zwei der drei indischen Hersteller der Stichprobe Dumping festgestellt. Die Dumpingspannen lagen im Durchschnitt bei 10 %, was als beträchtlich angesehen werden kann, wenngleich sie erheblich niedriger sind als in der Ausgangsuntersuchung.
(35)
Bei einem Vergleich der von den drei ausführenden Herstellern der Stichprobe auf anderen Drittlandsmärkten (ohne die Verkäufe an Unionshäfen) erzielten Preise mit den Inlandspreisen ergab sich ein ähnliches Ergebnis; allerdings waren die so ermittelten Dumpingspannen niedriger.
(36)
Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen brachte ein indischer Hersteller vor, dass bei den Einfuhren aus Indien in die Union kein Dumping festgestellt worden sei. Allerdings wurden auch so gut wie keine tatsächlichen Einfuhren getätigt. Zudem wurde Dumping bei den Verkäufen an Unionshäfen und an andere Drittländer ermittelt. Das Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
(37)
Eine andere interessierte Partei behauptete, die in dieser Überprüfung ermittelten Dumpingspannen könnten angesichts der erheblichen Unterschiede bei den Arbeitskosten in der Union und in Asien im Vergleich zu den geltenden Zollsätzen nicht als erheblich betrachtet werden. Dazu ist anzumerken, dass die Arbeitskosten in der Union nicht in die Ermittlung der Dumpingspanne eingehen.
3. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von Dumping
(38)
Anhand dieser Analyse wurde geschlossen, dass die ausführenden Hersteller über beträchtliche Kapazitätsreserven verfügen, um bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen erneut Ausfuhren in die Union zu tätigen. Was die Preise betrifft, so wurde bei zwei der Hersteller der Stichprobe festgestellt, dass sie die Ware an andere Drittländer zu gedumpten Preisen verkaufen. Zudem wurden im Antrag fünf weitere große ausführende Hersteller genannt (wenn man Garware einbezieht, das die Mitarbeit einstellte), die sich nach den verfügbaren Informationen vermutlich ebenso verhalten wie die Unternehmen, die ihre Waren an andere Drittländer erkanntermaßen zu gedumpten Preisen verkaufen.
(39)
Der Hinweis auf das anhaltende strategische Interesse der indischen ausführenden Hersteller am Unionsmarkt, das durch ihre steigenden Ausfuhrverkäufe an Unionshäfen zum Ausdruck kommt, sowie die gewaltigen Kapazitätsreserven machen es wahrscheinlich, dass sie die Ausfuhren in die Union bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen in erheblichen Umfang wieder aufnehmen würden. Berücksichtigt man das Preisbildungsverhalten der indischen Ausführer auf Drittlandsmärkten, so ist es sehr wahrscheinlich, dass die Wiederaufnahme der Ausfuhren zu gedumpten Preisen erfolgt. Daher wird der Schluss gezogen, dass das Außerkrafttreten der Maßnahmen zu einem erneuten Auftreten des Dumpings führen dürfte.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(40)
Die Unionshersteller, auf die die Gesamtproduktion der Union entfällt, bilden den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung. Die Zahl der Unionshersteller liegt schätzungsweise bei etwa 40 Unternehmen.
(41)
Die fünfzehn Unionshersteller, in deren Namen der antragstellende Verband die Auslaufüberprüfung beantragte, sowie drei andere Unionshersteller übermittelten die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen für die Stichprobenauswahl. Wie unter Randnummer 12 dargelegt, wurde eine Stichprobe von fünf Herstellern, die etwa 40 % des Wirtschaftszweigs der Union darstellen, eingehend geprüft. Die folgenden Unternehmen bildeten die Stichprobe:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Griechenland),
-
Lanex A.S. (Tschechische Republik),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Österreich).
(42)
Die achtzehn mitarbeitenden Unionshersteller stellten im UZÜ 78 % der Gesamtproduktion der Union dar (vgl. Randnummer 12).
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Unionsverbrauch
(43)
Der Unionsverbrauch an Seilen aus synthetischen Chemiefasern wurde ermittelt anhand der Menge der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt (einschließlich der vom antragstellenden Verband geschätzten Verkäufe der nicht mitarbeitenden Unionshersteller) zuzüglich aller Einfuhren in die Union (auf der Grundlage von Eurostat-Daten).
(44)
Ausgehend davon kann geschlossen werden, dass der Unionsverbrauch im Bezugszeitraum um 7 % zurückging. Auffällig ist der Einbruch des Verbrauchs um 20 % von 2007 bis zum Ende des UZÜ, nachdem er von 2006 bis 2007 noch um 16 % angestiegen war.
2006
2007
2008
UZÜ
Unionsverbrauch insgesamt (in t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006 = 100)
100
116
107
93
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe), Antragsteller (nicht in die Stichprobe einbezogene Unionshersteller), Eurostat (Einfuhren)
2. Einfuhren aus Indien
(45)
Wie bereits unter Randnummer 21 dargelegt, waren die tatsächlichen Einfuhren aus Indien in die Union im gesamten Bezugszeitraum aufgrund der Auswirkungen der geltenden Antidumpingmaßnahmen unerheblich.
(46)
Allerdings sind die indischen Hersteller mittels der Ausfuhrverkäufe an Unionshäfen, die nicht vom Zoll abgefertigt werden und auf die somit auch nicht die besagten Antidumpingzölle zu entrichten sind, zunehmend an den Toren des Unionsmarktes präsent (vgl. Randnummer 22).
3. Preise und Menge der indischen Ausfuhren an andere Drittländer
(47)
Da die tatsächlichen Einfuhren mit Ursprung in Indien in die Union unerheblich waren, wurden die Preise indischer Ausfuhren an andere Drittländer (einschließlich der nicht dem Antidumpingzoll unterliegenden Ausfuhrverkäufe an Unionshäfen) mit den Preisen für Unionsverkäufe durch die Unionshersteller der Stichprobe verglichen.
(48)
Auf dieser Grundlage ergab sich, dass die indischen Ausfuhren an andere Drittländer zu Verkaufspreisen getätigt wurden, die beträchtlich unter denen des Wirtschaftszweigs der Union lagen. Der so ermittelte Preisunterschied machte bis zu 46 % aus; im Durchschnitt lag er bei 18 %.
(49)
Wertmäßig erhöhten sich die indischen Ausfuhrverkäufe an andere Drittländer im Bezugszeitraum um mehr als 30 %. Diese Verkäufe stellten fast die Hälfte des Gesamtumsatzes der indischen ausführenden Hersteller der Stichprobe im UZÜ dar.
4. Einfuhren aus anderen Ländern
(50)
Trotz des Verbrauchsrückgangs auf dem Unionsmarkt um 7 % stieg die Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern im Bezugszeitraum um 18 % an. Dadurch ist der Marktanteil dieser Einfuhren von 17 % auf 22 % angewachsen.
(51)
Zu beachten ist, dass die Einfuhren aus der Volksrepublik China („VR China“) im Bezugszeitraum um 46 % gestiegen sind und nun auf einen Marktanteil von 8,6 % kommen (im Vergleich zu 5,5 % 2006). Zwar kann aufgrund der allgemeinen (und nicht nach Warentyp untergliederten) Beschaffenheit der Eurostat-Daten kein genauer Vergleich angestellt werden, doch scheint der durchschnittliche Preis der chinesischen Einfuhren in die Union erheblich über dem durchschnittlichen Preis der indischen Ausfuhrverkäufe zu liegen. Zudem scheinen die Durchschnittspreise der Einfuhren mit Ursprung in China den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union zu entsprechen.
(52)
Der Marktanteil der Einfuhren mit Ursprung in der Republik Korea („Korea“) in die Union lag im Bezugszeitraum konstant bei etwa 3 %. Zudem war die Einfuhrmenge entsprechend dem geringeren Verbrauch um 6 % zurückgegangen.
(53)
Die Einfuhren aus anderen Drittländern kamen im UZÜ zusammen auf weniger als 2 % des Anteils des Unionsmarkts für Seile aus synthetischen Chemiefasern.
5. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
5.1. Vorbemerkungen
(54)
Alle in Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung aufgeführten Schadensindikatoren wurden analysiert. Die Indikatoren für die Verkaufsmenge und den Marktanteil der Unionshersteller wurden anhand der für alle Unionshersteller, also den Wirtschaftszweig der Union, erhobenen Daten analysiert. Für alle anderen Schadensindikatoren stützte sich die Untersuchung auf die von den Unionsherstellern der Stichprobe vorgelegen Angaben, die in den Betrieben der einzelnen Unternehmen überprüft wurden (vgl. Randnummer 15). Wie bereits unter Randnummer 12 dargelegt, nahm einer der Unionshersteller seine Produktionstätigkeit im Bezugszeitraum auf; daher wurden die entsprechenden Angaben nicht für die Analyse der Entwicklung der Schadensindikatoren herangezogen, um eine Verzerrung dieser Tendenzen zu vermeiden.
5.2. Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union
(55)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union sind im Bezugszeitraum deutlich um 12 % zurückgegangen. Der Unionsverbrauch verringerte sich im Bezugszeitraum um 7 %, wobei der Rückgang ab 2007 besonders drastisch ausfiel (vgl. Randnummer 44). Zu betonen ist, dass der Rückgang der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt schneller vonstatten ging als der des Verbrauchs.
2006
2007
2008
UZÜ
EU-Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union (in t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006 = 100)
100
113
102
88
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe), Antragsteller (nicht in die Stichprobe einbezogene Unionshersteller)
5.3. Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union
(56)
Die im Vorstehenden dargelegte Entwicklung führte für den Wirtschaftszweig der Union von 2006 bis zum Ende des UZÜ zu einem Verlust beim Marktanteil. Der Anteil des Wirtschaftszweigs der Union schrumpfte kontinuierlich während des gesamten Bezugszeitraums und führte zu einem Verlust von 4,6 Prozentpunkten.
2006
2007
2008
UZÜ
Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union (in %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006 = 100)
100
98
95
94
Quelle: Untersuchung(Unionshersteller der Stichprobe), Antragsteller (nicht in die Stichprobe einbezogene Unionshersteller)
(57)
Dabei ist zu beachten, dass der beschriebene Verlust des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Union im Wesentlichen auf den höheren Marktanteil der chinesischen Einfuhren zurückzuführen war (vgl. Randnummer 50).
5.4. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(58)
Die Produktionsmenge der Unionshersteller der Stichprobe gab in ähnlicher Höhe wie die Verkaufsmengen nach, nämlich um 17 % im Bezugszeitraum. Im selben Zeitraum stieg die Produktionskapazität um 5 %. Dies führte von 2008 bis zum Ende des UZÜ zu einer Verringerung der Kapazitätsauslastung um 20 %.
2006
2007
2008
UZÜ
Produktion (in t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006 = 100)
100
109
108
83
Produktionskapazität (in t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006 = 100)
100
109
108
105
Kapazitätsauslastung (in %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006 = 100)
100
100
100
80
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.5. Lagerbestände
(59)
Die Lagerbestände der Hersteller von Seilen aus synthetischen Chemiefasern sind im Allgemeinen auf sehr niedrigem Niveau, da die meisten Seile auf Bestellung hergestellt werden. Auffällig war, dass im Bezugszeitraum und vor allem im UZÜ die durchschnittlichen Lagerbestände zurückgingen, was in erster Linie auf eine verringerte Produktion von Seilen aus synthetischen Chemiefasern zurückzuführen war.
2006
2007
2008
UZÜ
Schlussbestand (in t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006 = 100)
100
92
108
84
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.6. Verkaufspreise
(60)
Die Durchschnittspreise für die gleichartige in der Union von den Unionsherstellern der Stichprobe verkaufte Ware haben sich im Bezugszeitraum, insbesondere von 2007 bis zum Ende des UZÜ, etwas erholt.
2006
2007
2008
UZÜ
Durchschnittliche Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union (in EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006 = 100)
100
99
108
109
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
(61)
Dabei ist jedoch zu beachten, dass der genannte durchschnittliche Verkaufspreis auf der Grundlage aller Warentypen berechnet wird, einschließlich der hochwertigsten Seile aus synthetischen Chemiefasern, also beispielsweise der mit dem Rohstoff Dyneema hergestellten Seile. Die Preisspanne zwischen den verschiedenen Warentypen ist tatsächlich enorm (vgl. Randnummer 19). In den letzten Jahren hat der Wirtschaftszweig der Union vermehrt höherwertige Waren hergestellt. Daher haben die entsprechenden Seile aus synthetischen Chemiefasern einen wachsenden Anteil an seinem Warensortiment. Derartige Änderungen des Warensortiments in jüngster Zeit sind einer der Gründe für den höheren durchschnittlichen Verkaufsstückpreis des Wirtschaftszweigs der Union.
5.7. Rentabilität
(62)
Zum Teil aufgrund der effizienten geltenden Maßnahmen und zum Teil aufgrund einer Erweiterung ihres Warensortiments konnten die Unionshersteller der Stichprobe ihre Rentabilität im gesamten Bezugszeitraum konstant auf einem gesunden Niveau halten.
2006
2007
2008
UZÜ
Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union (in %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006 = 100)
100
115
104
128
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.8. Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeit
(63)
In den Jahren 2006 und 2007 wurden Investitionen auf verhältnismäßig hohem Niveau getätigt, danach fielen sie wertmäßig auf die Hälfte. Im UZÜ wurden quasi keine Investitionen vorgenommen.
2006
2007
2008
UZÜ
Nettoinvestitionen (in EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006 = 100)
100
109
54
5
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.9. Kapitalrendite
(64)
Entsprechend der soliden Rentabilitätsentwicklung erhöhte sich auch die Kapitalrendite im gesamten Bezugszeitraum.
2006
2007
2008
UZÜ
Kapitalrendite (in %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006 = 100)
100
119
122
132
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.10. Cashflow
(65)
Der Cashflow der Unionshersteller der Stichprobe war im Bezugszeitraum relativ konstant.
2006
2007
2008
UZÜ
Cashflow (in EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006 = 100)
100
132
129
115
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.11. Beschäftigung, Produktivität und Arbeitskosten
(66)
Die Beschäftigungslage bei den Unionsherstellern der Stichprobe entwickelte sich von 2006 bis 2008 positiv. Nach 2008 bis zum Ende des UZÜ ging die Beschäftigung jedoch aufgrund der nachlassenden Marktnachfrage zurück. Durch die geringere Nachfrage und die damit verbundene geringere Produktion fiel auch die Produktivität zwischen 2008 und dem Ende des UZÜ. Die jährlichen Arbeitskosten je Beschäftigten stiegen bis 2008 an, danach gaben sie im UZÜ leicht nach.
2006
2007
2008
UZÜ
Beschäftigung (in Personen)
638
665
685
623
Index (2006 = 100)
100
104
107
98
Jährliche Arbeitskosten je Beschäftigten (in EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006 = 100)
100
107
114
110
Produktivität (in Tonnen je Beschäftigten)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006 = 100)
100
105
101
85
Quelle: Untersuchung (Unionshersteller der Stichprobe)
5.12. Wachstum
(67)
Während der Unionsverbrauch von 2006 bis zum Ende des UZÜ um 7 % zurückging (vgl. Randnummer 44), schrumpften die Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union um 12 % und sein Marktanteil um 6 Prozentpunkte (vgl. Randnummern 55 und 56). Auf der anderen Seite blieb die Menge der tatsächlichen Einfuhren aus Indien aufgrund der geltenden Maßnahmen zwar unerheblich, die Einfuhrmenge aus anderen Ländern dagegen stieg um 18 % an (in erster Linie bedingt durch die Einfuhren aus der VR China), was einem Zuwachs des Marktanteils um 5 Prozentpunkte entsprach (vgl. Randnummer 50). Daher wird der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union vom Rückgang des Verbrauchs stärker getroffen wurde als andere Marktteilnehmer und damit einen größeren Verlust bei der Verkaufsmenge hinnehmen musste.
5.13. Höhe der Dumpingspanne
(68)
Da die Einfuhren der betroffenen Ware aus Indien im UZÜ unerheblich waren, konnte für tatsächliche Einfuhren aus Indien keine Dumpingspanne ermittelt werden. Festzuhalten ist jedoch, dass die indischen Ausfuhren an die Unionshäfen, die nicht vom Zoll abgefertigt werden, beträchtlich angewachsen sind und dass ein Teil dieser Verkäufe zu gedumpten Preisen getätigt wurde.
5.14. Erholung von früherem Dumping
(69)
Die Kommission analysierte, ob der Wirtschaftszweig der Union sich noch immer von den Auswirkungen früherer Dumpingpraktiken erholt. Sie gelangte zu dem Schluss, dass der Wirtschaftszweig der Union sich bereits weitgehend davon erholen konnte, da die effizienten Antidumpingmaßnahmen über einen langen Zeitraum in Kraft waren.
5.15. Schlussfolgerung zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(70)
Dank der effizienten Antidumpingzölle auf die Einfuhren von Seilen aus synthetischen Chemiefasern mit Ursprung in Indien konnte sich der Wirtschaftszweig der Union offenbar weitgehend von den Auswirkungen früherer Dumpingpraktiken erholen.
(71)
Dennoch kann nicht geschlossen werden, dass die Lage des Wirtschaftszweigs der Union gesichert ist. Obwohl bestimmte Schadensindikatoren, die Aufschluss über die Finanz- und Ertragslage der Unionshersteller geben, darunter Rentabilität, Kapitalrendite und Cashflow, anscheinend ein verhältnismäßig stabiles Bild zeichnen, deuten andere Schadensindikatoren, insbesondere die Verkaufsmenge und der Marktanteil, die Produktion und die Kapazitätsauslastung sowie die Investitionen, klar darauf hin, dass der Wirtschaftszweig der Union sich am Ende des UZÜ noch immer in einer recht prekären Lage befindet. Nach der Unterrichtung über die vorläufigen Feststellungen brachte ein indischer Hersteller vor, der Wirtschaftszweig der Union habe im UZÜ keine Schädigung erlitten. Dazu ist festzustellen, dass nicht behauptet wurde, der Wirtschaftszweig der Union sei im UZÜ bedeutend geschädigt worden. Vielmehr wurde anhand der vorläufigen Feststellungen geschlossen, dass einige der Indikatoren auf eine stabile Lage hinweisen, andere dagegen auf eine Schädigung.
(72)
Einige Parteien behaupteten, die negative Entwicklung einiger Schadensindikatoren seien nicht durch die Einfuhren aus Indien verursacht worden, sondern durch die globale Wirtschaftskrise und den gestiegenen Marktanteil der Einfuhren aus der VR China. Dazu ist festzuhalten, dass die negative Entwicklung einiger Indikatoren nicht den vernachlässigbaren Einfuhren aus Indien angelastet wurde. Ferner wurden die vermehrten Einfuhren aus der VR China untersucht; sie haben jedoch keinen Einfluss auf die Analyse der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von schädigendem Dumping.
(73)
Was die Existenzfähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union im Allgemeinen betrifft, so sei darauf hingewiesen, dass sich aufgrund der allmählichen Einführung verschiedener hochwertiger Waren auf dem Markt - in der Union und auf Drittlandsmärkten - ein positiver Trend für die langfristige Wettbewerbsfähigkeit des Wirtschaftszweigs der Union abzuzeichnen scheint, da zurzeit die Zahl der diese hochwertigen Seile aus synthetischen Chemiefasern herstellenden Hersteller weltweit begrenzt ist.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
(74)
Wie unter Randnummer 25 dargelegt, lag der Schwerpunkt der Analyse angesichts der im UZÜ unerheblichen Einfuhren der betroffenen Ware aus Indien auf der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings und der Schädigung.
(75)
Die indischen ausführenden Hersteller verfügen, wie unter den Randnummern 26 bis 28 beschrieben, über gewaltige Kapazitätsreserven. Die indischen Hersteller sind zudem stark exportorientiert, und es besteht für sie der Anreiz, große Mengen ihrer Waren zur Ausfuhr zu verkaufen (vgl. Randnummern 30 bis 32). Außerdem zeigen die indischen Hersteller eine starke, stetig anwachsende Präsenz in den Unionshäfen (vgl. Randnummer 31). Aus diesen Gründen kann der Schluss gezogen werden, dass die Einfuhren aus Indien in die Union bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen mit großer Wahrscheinlichkeit innerhalb kurzer Zeit auf beträchtliche Mengen anwachsen würden.
(76)
Wie unter den Randnummern 34 und 35 dargestellt, dürften Einfuhren aus Indien bei einem Verzicht auf Maßnahmen erneut zu gedumpten Preisen getätigt werden. Des Weiteren scheint der Untersuchung zufolge die Tatsache, dass die Verkaufspreise indischer Hersteller um durchschnittlich 18 % unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union liegen (wobei der Preisunterschied bis zu 46 % ausmachen kann), ein Hinweis darauf zu sein, dass die indischen Hersteller bei einem Verzicht auf Maßnahmen die betroffene Ware wahrscheinlich zu Preisen auf den Unionsmarkt ausführen werden, die erheblich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union liegen; mit anderen Worten, sie würden die Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union unterbieten (vgl. Randnummern 47 und 48).
(77)
Angesichts dieses Sachverhalts kann geschlossen werden, dass ein Verzicht auf Maßnahmen mit großer Wahrscheinlichkeit dazu führt, dass erneut Einfuhren aus Indien der betroffenen Ware in beträchtlichen Mengen getätigt werden, und dies zu Preisen, die die Preise des Wirtschaftszweigs der Union erheblich unterbieten.
(78)
Aufgrund der verhältnismäßig prekären Lage des Wirtschaftszweigs der Union (vgl. Randnummern 71 und 72) dürfte sich die voraussichtliche massive Wiederaufnahme der Einfuhren aus Indien zu gedumpten, die Preise des Wirtschaftszweigs der Union unterbietenden Preisen schädigend auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union auswirken. Eine spürbare Wiederaufnahme von Einfuhren zu gedumpten Preisen dürfte vor allem zu weiteren Verlusten beim Marktanteil und bei der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union führen und damit zu verringerter Produktion und einem Verlust an Arbeitsplätzen. Dies würde zusammen mit dem beträchtlichen Preisdruck aufgrund der die Verkaufspreise der Unionshersteller unterbietenden Einfuhren zu einer raschen und drastischen Verschlechterung der finanziellen Lage des Wirtschaftszweigs der Union führen.
(79)
Daher wird der Schluss gezogen, dass im Falle eines Außerkrafttretens der Maßnahmen die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung aufgrund neuerlicher Einfuhren der betroffenen Ware aus Indien zu gedumpten Preisen besteht.
G. UNIONSINTERESSE
1. Vorbemerkungen
(80)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe.
(81)
Dabei wurden alle auf dem Spiel stehenden Interessen der Union berücksichtigt, d. h. die Interessen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer, der Händler, der Großhändler und der gewerblichen Verwender der betroffenen Ware.
(82)
Bekanntlich wurde in der vorausgegangenen Untersuchung die Auffassung vertreten, dass die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderlaufen würde. Da es sich bei der aktuellen Untersuchung um eine Auslaufüberprüfung handelt, wird eine Situation analysiert, in der bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft sind.
(83)
Auf dieser Grundlage prüfte die Kommission, ob ungeachtet der Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings sowie zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall nicht im Interesse der Union läge.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(84)
Wie bereits unter den Randnummern 56 und 73 dargelegt, konnte der Wirtschaftszweig der Union einen beachtlichen, wenngleich schrumpfenden Marktanteil halten und sein Warensortiment durch die Einführung höherwertiger Seile aus synthetischen Chemiefasern ausweiten. Die Kommission vertritt daher die Auffassung, dass der Wirtschaftszweig der Union weiterhin strukturell lebensfähig ist.
(85)
Angesichts der Schlussfolgerungen zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union unter den Randnummern 70 bis 72 und im Einklang mit den Feststellungen zur Analyse der Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens der Schädigung unter den Randnummern 74 bis 79 kann auch davon ausgegangen werden, dass sich die finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union bei einem Außerkrafttreten der Antidumpingzölle erheblich verschlechtern würde, was wiederum zu einem erneuten Auftreten der bedeutenden Schädigung führen würde.
(86)
Betrachtet man die voraussichtlichen Einfuhrmengen und -preise der betroffenen Ware aus Indien, so würde der Wirtschaftszweig der Union ernsthaft gefährdet. Wie bereits unter Randnummer 78 erwähnt, würde es aufgrund dieser Einfuhren zu einer weiteren Verschlechterung bei seinem Marktanteil, seiner Verkaufsmenge und seiner Beschäftigungslage kommen; außerdem würden seine Preise gedrückt und infolgedessen seine Rentabilität letztlich auf ein Niveau zurückfallen, das dem in der Ausgangsuntersuchung festgestellten ähnelt.
(87)
Angesichts dieser Feststellungen und mangels gegenteiliger Beweise kommt die Kommission zu dem Schluss, dass die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen dem Unionsinteresse nicht zuwiderlaufen würde.
3. Interesse der unabhängigen Einführer/Händler
(88)
Die Kommission sandte zehn unabhängigen Einführern/Händlern Fragebogen zu. Nur eines dieser Unternehmen beantwortete den Fragebogen und sprach sich gegen die Aufrechterhaltung aus. Da dieses Unternehmen jedoch mit einem indischen Hersteller von Seilen aus synthetischen Chemiefasern verbunden ist, kann es nicht als unabhängiger Einführer betrachtet werden. Da dieses Unternehmen ein verbundener Einführer ist, sind seine Interessen eng mit den Interessen seines verbundenen indischen Herstellers verknüpft.
(89)
Unter diesen Umständen wurde geschlossen, dass keine zwingenden Gründe dafür zu sprechen scheinen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen weitreichende negative Auswirkungen auf die unabhängigen Einführer/Händler haben würde.
4. Interesse der Verwender
(90)
Die Kommission schrieb einen Verband gewerblicher Verwender der betroffenen Ware an. Kein Verwender beantwortete den Fragebogen vollständig und der Verband gab keine schriftliche Stellungnahme ab.
(91)
Da die Verwender nicht mitarbeiteten und die Auswirkungen der Antidumpingmaßnahmen im Vergleich zu anderen Kosten der wichtigsten Verbraucherbranchen (Schiffbau, Maschinenbau und Betrieb von Offshore-Plattformen) vernachlässigbar sein dürften, wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen keine wesentlichen nachteiligen Auswirkungen auf die Verwender haben wird.
5. Schlussfolgerung
(92)
Die Aufrechterhaltung der Maßnahmen dürfte sicherstellen, dass nicht erneut in kurzer Zeit und in erheblichen Mengen Einfuhren aus Indien zu gedumpten Preisen auf den Unionsmarkt drängen. Dadurch kommen dem Wirtschaftszweig der Union auch künftig die Wettbewerbsbedingungen auf dem Unionsmarkt zugute und die Gefahr von Betriebsschließungen und Arbeitsplatzabbau ist geringer. Durch die positiven Auswirkungen dürften auch die Bedingungen für den Wirtschaftszweig der Union für die Entwicklung innovativer technisch höherwertiger Waren für neue und für Spezialanwendungen gesichert sein.
(93)
Festzuhalten ist auch, dass nach den Schlussfolgerungen zum Interesse der Einführer/Händler sowie demjenigen der Verwender in der Union keine zwingenden Gründe dafür zu sprechen scheinen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen überwiegend negative Auswirkungen haben würde.
(94)
Aus den Schlussfolgerungen zu den Auswirkungen der Aufrechterhaltung der Maßnahmen auf die verschiedenen Teilnehmer auf dem Unionsmarkt wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderläuft.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(95)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts, also unter anderem der gewaltigen Kapazitätsreserven der indischen Hersteller, ihrer starken Exportorientierung und ihrer wachsenden Präsenz an den Toren des Unionsmarkts, der Preise ihrer Verkäufe zur Ausfuhr in andere Drittstaaten, die nach dieser Untersuchung unter dem Normalwert und auch deutlich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ lagen, sowie der verhältnismäßig prekären Lage des Wirtschaftszweigs der Union, ist es wahrscheinlich, dass es bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen erneut zu schädigendem Dumping durch Einfuhren aus Indien kommt.
(96)
Alle betroffenen Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen in ihrer derzeitigen Form empfohlen werden soll. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt, doch gingen keine Stellungnahmen ein, die eine Änderung der vorstehenden Feststellungen gerechtfertigt hätten. Die Vorbringen zur Unterrichtung über die Feststellungen wurden unter den entsprechenden Randnummern dieser Verordnung behandelt.
(97)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die mit der Verordnung (EG) Nr. 1736/2004 eingeführten Antidumpingmaßnahmen aufrechterhalten werden.
(98)
Unbeschadet der Tatsache, das die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des schädigenden Dumpings festgestellt wurde, ist doch darauf hinzuweisen, dass dieses Verfahren besondere Merkmale aufweist, insbesondere die lange Dauer der geltenden Maßnahmen, die bereits einmal verlängert wurden, und die unter den Randnummern 21 bis 24 dargelegten sehr begrenzten Mengen der tatsächlichen Einfuhren aus Indien. Auch diesen Tatsachen sollte bei der Festlegung der Dauer einer weiteren Verlängerung der Antidumpingmaßnahmen, die drei Jahre betragen sollte, angemessen Rechnung getragen werden. Nach der Unterrichtung über die Feststellungen brachte der Antragsteller vor, die Maßnahmen sollten um fünf Jahr verlängert werden und die vorstehend dargelegten Gründe für eine kürzere Verlängerung seien nicht gerechtfertigt.
(99)
Die Verlängerung der Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung gilt üblicherweise für einen Zeitraum von fünf Jahren. Die Untersuchung ergab, dass der Wirtschaftszweig der Union am Ende des UZÜ noch immer in einer prekären Lage war; wie bereits in der Ausgangsuntersuchung ermittelt, kämpft er seit geraumer Zeit mit finanziellen Problemen. Folglich konnte er sich noch nicht vollständig von dem schädigenden Dumping erholen. Ein Reihe von Schadensindikatoren wiesen jedoch darauf hin, dass aufgrund der Einführung der Maßnahmen bereits einige substanzielle Verbesserungen erzielt werden konnten. Aus der Analyse dieser komplexen Lage wurde geschlossen, dass eine vollständige, dauerhafte Erholung vom früheren schädigenden Dumping wahrscheinlich innerhalb einer kürzeren Zeit als die üblichen fünf Jahre eintreten dürfte. Die Untersuchung ergab, dass unter Berücksichtigung der vollständigen Schadensanalyse und der voraussichtlichen Entwicklung der Marktes bei einer Aufrechterhaltung der Maßnahmen ein Zeitraum von drei Jahren ausreichen sollte, damit der Wirtschaftszweig der Union seine wirtschaftliche und finanzielle Erholung abschließen kann. Aus diesen Gründen erscheint es nicht erforderlich, die Maßnahmen für einen längeren Zeitraum aufrecht zu erhalten.
(100)
Daher wird die Auffassung vertreten, dass eine Verlängerung der Maßnahmen um den vollen Fünfjahreszeitraum nur in begrenztem Umfang durch die in der Untersuchung ermittelten Tatsachen gestützt wird und die Dauer der Maßnahmen folglich auf drei Jahre begrenzt werden sollte.
(101)
Der unternehmensspezifische Antidumpingzollsatz nach Artikel 1 wurde anhand der Feststellungen der Ausgangsuntersuchung festgesetzt. Mithin spiegelt er die Lage des betroffenen Unternehmens während der Ausgangsuntersuchung wider. Im Gegensatz zum landesweiten Zollsatz für „alle übrigen Unternehmen“ gilt dieser Zollsatz daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in Indien haben und von dem betroffenen Unternehmen und damit der namentlich genannten juristischen Person hergestellt werden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht in Artikel 1 genannten Unternehmen (einschließlich der mit dem ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesem unternehmensspezifischen Zollsatz, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(102)
Etwaige Anträge auf Anwendung eines unternehmensspezifischen Antidumpingzollsatzes (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlands- und Ausfuhrverkäufe z. B. im Zusammenhang mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich, wird diese Verordnung entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von Bindfäden, Seilen und Tauen, auch geflochten, auch mit Kautschuk oder Kunststoff getränkt, bestrichen, überzogen oder umhüllt, aus Polyethylen oder Polypropylen, andere als Bindegarne oder Pressengarne, mit einem Titer von mehr als 50 000 dtex (5 g/m), sowie aus anderen synthetischen Chemiefasern, und zwar aus Nylon oder anderen Polyamiden oder aus Polyestern, mit einem Titer von mehr als 50 000 dtex (5 g/m), die derzeit unter den KN-Codes 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 und 5607 50 19 eingereiht werden, mit Ursprung in Indien.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebenen und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende Antidumpingzölle auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Zollsatz
TARIC-Zusatzcode
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Alle übrigen Unternehmen
82,0 %
8900
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Sie gilt für einen Zeitraum von drei Jahren.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 20. Dezember 2010.