РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 446/2011 НА КОМИСИЯТА
от 10 май 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 август 2010 г. Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието за откриване на процедурата“), започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на някои мастни алкохоли и техните смеси (наричани по-долу „продуктът, предмет на разследването“) с произход от Индия, Индонезия и Малайзия (наричани по-долу „разглежданите държави“).
(2)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 30 юни 2010 г. от двама производители от Съюза - Cognis GmbH и Sasol Olefins & Surfactants GmbH (наричани по-долу „жалбоподателите“). Правният статут и на двете дружества е оформен съгласно немското законодателство, като те разполагат с производствени обекти в Германия, Франция и Италия. Тези две дружества представляват голяма част, в конкретния случай над 25 %, от общото производство в Съюза на продукта, предмет на разследването. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт с произход от разглежданите държави и за произтичаща от него съществена вреда, което бе сметнато за достатъчно основание за откриване на процедурата.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, вносителите/търговците и ползвателите, за които е известно, че са засегнати, а така също известните производители износители и представители на разглежданите държави износителки за откриването на процедурата. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(5)
С оглед на големия брой идентифицирани въз основа на жалбата вносители в известието за откриване на процедурата беше предвидено изготвянето на представителна извадка на вносителите в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. Четирима вносители предоставиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в срока, определен в известието за откриване на процедурата. Поради малкия брой заявили интерес вносители беше решено да не се подбира представителна извадка.
(6)
Комисията изпрати въпросници до производителите износители, до производителите от Съюза, до вносителите и до всички ползватели и доставчици, за които се знае, че са засегнати, както и до всички други страни, които настояха за това в сроковете, определени в известието за откриване на процедурата.
(7)
Отговори на въпросниците бяха получени от петима производители от Съюза, двама вносители, 21 ползватели в Съюза, двама производители износители от Индия, двама производители износители от Индонезия и техните свързани търговци, както и от трима производители износители от Малайзия и техните свързани търговци.
(8)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на предварителното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Cognis GmbH, Германия
-
Cognis France S.A.S., Франция
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Германия
б)
Вносители в Съюза:
-
Oleo solutions Ltd, Обединено кралство
в)
Ползватели в Съюза:
-
Henkel AG & Co., Германия
-
PCC Rokita SA, Полша
-
Procter & Gamble International Operations SA, Швейцария
-
Unilever, Нидерландия
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Италия
г)
Производители износители от Индия:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai и Taluka Valia
-
VVF Limited, Mumbai
д)
Производители износители от Индонезия:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals и неговите свързани дружества, Batam, Singapore, Dessau
-
P.T. Musim Mas и неговите свързани дружества, Medan, Singapore, Hamburg
е)
Производители-износители от Малайзия:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. и неговите свързани дружества, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. и неговите свързани дружества, Petaling Jaya, Hamburg
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3. Разследван период
(9)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(10)
Разглеждания продукт е наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия (наричани по-долу „разглежданият продукт“), и които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00.
(11)
Продуктът, предмет на разследването, се явява междинен продукт, получен от естествени (олеохимични) или синтетични (нефтохимични) източници, като естествените мазнини и масла, суровия петрол, природния газ, течностите от природен газ и въглищата. Използва се най-вече като материал за влагане в производството на сулфати на мастен алкохол, етоксилати на мастен алкохол и етер сулфати на мастен алкохол (така наречените сурфактанти). Сурфактантите се използват за производството на детергенти, препарати за домакинството, почистващи препарати и продукти за лична хигиена.
2.2. Сходен продукт
(12)
По отношение на продукта, изнасян за Съюза от Индия, Индонезия и Малайзия, и на продукта, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в тези държави, а така също на продукта, произвеждан и продаван в Съюза от производителите от Съюза, бе установено, че притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи видове употреба. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(13)
В хода на разследването някои страни изтъкнаха, че един от жалбоподателите е произвел в един от производствените си обекти продукт, включващ разклонени изомерни молекули, който не влиза в определението за обхвата на продукта, и че поради това този продукт не следва да се счита за сходен. Искането се определя временно за основателно и поради тази причина данните за посочения производител не бяха използвани за анализа на вредата. Следва да се отбележи, че други две дружества, едно от които оказващо съдействие на разследването, бяха изключени от определението за промишленост на Съюза поради същата причина.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Индия
3.1.1. Нормална стойност
(14)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. Установено бе, че реализираният от всеки производител износител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(15)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(16)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(17)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(18)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
3.1.2. Експортна цена
(19)
И двамата производители износители от Индия са изнасяли разглеждания продукт директно за независими клиенти в Съюза. Поради това експортните цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане от страна на тези независими клиенти цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.1.3. Сравнение
(20)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(21)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в косвените данъци, в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(22)
И двамата производители износители настояха, че осъществените от тях продажби на един от жалбоподателите в Съюза по време на РП следва да не бъдат вземани предвид при изчисляването на дъмпинговия марж, тъй като тези продажби са били направени в значителни количества и на стриктно договорени цени. Няма обаче правно основание подобен вид износ на разглеждания продукт да не бъде взет предвид при изчисляването на дъмпинга. Поради това исканията на двамата производители износители се отхвърлят.
(23)
И двамата производители износители настояха за корекции поради конвертирането на валути, като изтъкнаха, че курсът на индийската рупия (INR) спрямо еврото (EUR) значително се е повишил, считано от ноември 2009 г., което ще има изкривяващо въздействие при изчисляването на дъмпинга. Искането е свързано с продажби, реализирани в EUR от януари 2010 г. нататък, и се изразява в настояване за това, за целите на конвертирането на стойността на посочените продажби в INR, обменният курс за месеца, в който са били осъществени продажбите, да бъде заменен с обменния курс, който е бил в сила два месеца преди това. В член 2, параграф 10, буква й) действително се предвижда корекция за конвертиране на валути при определени обстоятелства. Следва обаче да се отбележи, че повишаването на курса на INR е настъпило едва през втората половина на РП. Освен това следва да се отбележи, че и двете индийски дружества многократно са повишавали цените си за техните основни клиенти в Съюза по време на посочения период през сравнително равни интервали, както и че цените, определяни в Съюза от жалбоподателите, също постоянно са се увеличавали през втората половина на РП. Следователно не е налице ясно доказателство за това, че повишаването на курса на INR не е било своевременно отразено в цените на индийските производители износители за техните клиенти в ЕС или че е оказало прекомерно неблагоприятно въздействие при изчисляването на дъмпинга. Поради това исканията и на двете дружества бяха отхвърлени.
3.1.4. Дъмпингов марж
(24)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие производители износители от Индия бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие индийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Индия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Индия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(26)
На тази база временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Всички останали дружества
9,3 %
3.2. Индонезия
3.2.1. Нормална стойност
(27)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. Установено бе, че реализираният от всеки производител износител общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(28)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(29)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(30)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(31)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(32)
В случаите, когато не е имало продажби на вътрешния пазар на определен вид на продукта от даден производител износител, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(33)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6, първа алинея от основния регламент, беше определен въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител.
3.2.2. Експортна цена
(34)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като или са продавали директно на независими клиенти, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Сингапур и в Съюза.
(35)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани или чрез директни продажби на несвързани клиенти в Съюза, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Сингапур, експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(36)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани търговски дружества, разположени на територията на Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани търговци при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
3.2.3. Сравнение
(37)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в косвените данъци, в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи, разходите за кредити и комисионите.
(39)
Едно дружество настоя за корекция поради разлики във физичните характеристики въз основа на факта, че то изнася продукта, предмет на разследването, както в течно, така и в твърдо състояние за ЕС, докато на вътрешния пазар го продава само в твърдо състояние и че цените на продукта, предмет на разследването, в течно състояние са по-ниски, отколкото цените на продукта, предмет на разследването, в твърдо състояние. Дружеството обаче не представи количествено изчисление на исканата корекция. Само сравняване на експортните цени на продукта, предмет на разследването, в течно и в твърдо състояние не се явява достатъчно основание за разрешаването на корекция поради разлики във физичните характеристики. Освен това счетоводната система на дружеството не позволява ясно да се откроят разликите по отношение на разходите между твърдия и течния продукт. Поради това, тъй като нямаше надежден начин за изчисляване на евентуална корекция, искането трябваше да бъде отхвърлено.
(40)
Жалбоподателите настояха, че по отношение на разходите за енергия в Индонезия е налице изкривяване поради прекалено ниските и субсидирани цени на енергията. Те обаче не представиха никаква обоснована информация за това, по какъв начин подобно изкривяване по отношение на разходите за енергията, използвана за производството за вътрешния пазар и за това за износ, би могло да се отрази върху изчисляването на дъмпинга. Поради това искането бе отхвърлено.
3.2.4. Дъмпингов марж
(41)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие производители износители от Индонезия бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(42)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие индонезийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Индонезия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Индонезия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(43)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Всички останали дружества
7,6 %
3.3. Малайзия
3.3.1. Нормална стойност
(44)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред за всеки производител износител беше установено дали реализираният общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите му за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. За двамата оказващи съдействие производители износители беше установено, че реализираният от тях общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен. За последния оказващ съдействие производител износител не бяха установени продажби на вътрешния пазар на независими клиенти по време на РП.
(45)
За всеки вид на продукта, продаван от даден производител износител на неговия вътрешен пазар и счетен за пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните от съответния производител износител продажби на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал поне 5 % от общия обем на продажбите на дружеството на сравнимия вид на продукта, изнасян за Съюза.
(46)
Беше проверено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта биха могли да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилните продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, за всеки изнасян вид на разглеждания продукт през РП.
(47)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от продажбите (като обем) на вътрешния пазар на съответния вид на продукта са били осъществени на цени, по-високи от себестойността, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна на или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност (за всеки вид на продукта) беше изчислена като среднопретеглената стойност на действителните цени на вътрешния пазар на всички продажби на въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(48)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(49)
В случаите, когато не е имало продажби на вътрешния пазар на определен вид на продукта от даден производител износител, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(50)
При конструирането на нормална стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата бяха определени съгласно член 2, параграф 6, първа алинея от основния регламент въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт, реализирани при обичайни търговски условия от производителя износител.
(51)
За производителя износител, който не е реализирал продажби на вътрешния пазар по време на РП, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата бяха определени съгласно член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент въз основа на среднопретеглените действителни суми на другите двама производители износители, по отношение на които се провежда разследване на производството и продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на Малайзия.
3.3.2. Експортна цена
(52)
Производителите износители са реализирали експортни продажби за Съюза, като са продавали или директно на независими клиенти, или чрез свързани търговски дружества, разположени в Съюза.
(53)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез директни продажби на несвързани клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(54)
В случаите, когато експортните продажби за Съюза са били реализирани чрез свързани дружества, разположени на територията на Съюза, експортните цени бяха определени въз основа на цените на тези свързани дружества при първа препродажба на независими клиенти в Съюза в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент.
3.3.3. Сравнение
(55)
Нормалната стойност и експортната цена на производителите износители бяха сравнени на база франко завода.
(56)
С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. На тази основа, когато това беше приложимо и оправдано, бяха направени корекции за разликите в разходите за транспорт, застраховка, обработка, товаро-разтоварните разходи и разходите за спомагателни дейности, опаковъчните разходи и разходите за кредити.
(57)
Един малайзийски производител износител изтъкна, че неговото свързано дружество в Съюза всъщност се явява отдел по износа на производителя. На тази основа дружеството изтъкна, че ще се стигне до прекомерни приспадания при определяне на цената франко завода, ако съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент бъдат направени пълни корекции за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. В това отношение беше установено, че свързаното дружество е издавало фактури на клиенти в Съюза и че е получавало плащания от клиенти в Съюза. Следва също така да се отбележи, че извършваните от свързаното дружество продажби са включвали надценка. Освен това от финансовите сметки на търговеца беше видно, че той е понесъл нормални разходи за реализация и общи и административни разходи в периода между вноса и препродажбата. Следователно става ясно, че свързаното дружество се занимава действително с типичните за един вносител дейности. Въз основа на това искането на дружеството бе отхвърлено.
(58)
По отношение на Малайзия жалбоподателите отправиха същото искане във връзка с разходите за енергия като споменатото в съображение 40 по отношение на Индонезия. Това искане също бе отхвърлено поради същите причини.
3.3.4. Дъмпингов марж
(59)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказващите съдействие малайзийски производители износители бяха установени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(60)
Ако се съди по информацията, предоставена в жалбата и от оказващите съдействие малайзийски производители износители, както и като се вземат предвид наличните статистически данни, не съществуват други производители на разглеждания продукт в Малайзия. Поради това дъмпинговият марж, който трябваше да се определи за цялата територия на Малайзия, беше фиксиран на нивото на най-високия марж, установен за оказващ съдействие производител износител.
(61)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза, преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Всички останали дружества
13,8 %
4. ВРЕДА
4.1. Определение за промишленост на Съюза и за производство на Съюза
(62)
По време на РП сходният продукт се е произвеждал от двама известни и няколко други много малки производители в Съюза. Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди откриването на разследването и след това, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза. Въз основа на това общото производство на Съюза бе оценено, че е било между 400 000 и 500 000 тона по време на РП. Производителите от Съюза, които представляват общото производство на Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(63)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че един от жалбоподателите би следвало да не се разглежда като част от промишлеността на Съюза, тъй като въпросното дружество е внасяло разглеждания продукт по време на РП. Установено беше обаче, че делът на продукта, внасян от въпросното дружество от разглежданите държави по време на РП, е бил относително малък и поради това - незначителен в сравнение с производството му на сходния продукт. Освен това вносът е бил преди всичко временен. Поради това може да бъде потвърдено, че основната дейност на въпросното дружество е свързана с производството и продажбата в ЕС на продукта, предмет на разследването, и че основният му интерес е този на производител от Съюза. Следователно искането се определя временно за неоснователно.
4.2. Потребление на Съюза
(64)
Потреблението бе определено въз основа на общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, на използването за собствено потребление и на общия обем на вноса (по данни на Евростат). Тъй като в данните на Евростат бяха включени и продукти, различни от разглеждания продукт, бяха направени подходящи корекции. Информацията е дадена под формата на индекси (2007 г. = 100), за да се запази поверителността.
Потребление на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
100
102
97
102
Годишно изменение (в проценти)
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(65)
През разглеждания период потреблението на Съюза леко се е повишило - с 2 %. Първоначално, между 2007 и 2008 г., потреблението се е повишило с 2,2 %, след което се е понижило с 4,8 % между 2008 и 2009 г. От 2009 г. до края на РП потреблението е нараснало с 4,6 %.
(66)
Икономическият спад е допринесъл за спада в потреблението, считано от 2008 г., през която потребителите на разглеждания продукт са се сблъскали със спад в търсенето на техните продукти. В началото на РП положението на пазара е започнало леко да се подобрява, което е довело до повишаване на търсенето на разглеждания продукт в сравнение с първата половина на 2009 г.
4.3. Внос в Съюза от разглежданите държави
4.3.1. Кумулиране
(67)
Комисията разгледа дали въздействието на дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се оценява кумулативно въз основа на критериите, посочени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член се предвижда, че когато вносът от две или повече държави е едновременно предмет на антидъмпингово разследване, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно, само ако се установи, че: а) дъмпинговият марж, определен спрямо вноса от всяка държава, е по-висок от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на този внос от всяка държава не е несъществен; и б) кумулативната оценка на въздействието на вноса е допустима от гледна точка на условията за конкуренция между внесените продукти и тези между внесените продукти и сходния продукт на Общността.
(68)
Дъмпинговите маржове, определени спрямо вноса от всяка от разглежданите държави, са по-високи от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, а именно 2 % от експортната цена, като обемът на вноса от всяка от разглежданите държави надхвърля прага от 1 % от пазарния дял, посочен в член 5, параграф 7 от основния регламент.
(69)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт бяха аналогични. Установено бе, че средните цени на вноса от всички разглеждани държави са се понижили по време на разглеждания период и са следвали същата тенденция. Освен това продуктът, предмет на разследването, внасян от разглежданите държави, е сходен във всяко едно отношение, взаимозаменяем е и се предлага на пазара в Съюза от сравними търговски вериги и при сходни търговски условия, така че продуктите се конкурират помежду си, както и с произвеждания в Съюза продукт, предмет на разследването.
(70)
Въз основа на това се прави временното заключение, че са изпълнени всички условия за кумулиране и че съответно въздействието на дъмпинговия внос с произход от разглежданите държави следва да се оцени общо за целите на анализа на вредата.
4.3.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави
Внос от разглежданите държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
112 523
177 286
165 386
176 279
Индекс: 2007 г. = 100
100
158
147
157
Годишно изменение (в проценти)
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Пазарен дял
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
154
151
154
Годишно изменение (в проценти)
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Средна цена в EUR/тон
942
1 017
837
882
Индекс: 2007 г. = 100
100
108
89
94
Годишно изменение (в проценти)
8 %
-18 %
5 %
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(71)
Обемът на вноса от разглежданите държави се е увеличил значително - с 57 % по време на разглеждания период. Най-голямото нарастване е отбелязано между 2007 и 2008 г., когато вносът се е увеличил с 58 %, след което леко се е понижил през 2009 г., преди да се повиши отново до нивото от 2008 г. по време на РП.
(72)
Средните цени на вноса от разглежданите държави силно са варирали по време на разглеждания период, като отбелязват общ спад от 6 %. По време на целия разглеждан период средните цени на вноса от разглежданите държави винаги са били по-ниски от цените, установени в останалата част на света и от промишлеността на Съюза, което следователно е довело до повишаване на пазарния дял на разглежданите държави.
(73)
Пазарният дял на разглежданите държави се е увеличил значително - с 54 % по време на разглеждания период. Най-голямото увеличение е отбелязано между 2007 и 2008 г. Вносът е отбелязал лек спад по време на икономическата криза, което е довело до намаляване на пазарния дял на разглежданите държави с 2 % между 2008 и 2009 г., след което обаче те са успели да си възвърнат изгубения пазарен дял преди края на разглеждания период.
4.3.2.1. Подбиване на цените
(74)
За целите на анализа на подбиването на цените бяха сравнени среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта, определени от промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от разглежданите държави за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса. Това сравняване на цените беше направено за сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. Резултатите от сравняването, изразени като процент от продажните цени на промишлеността на Съюза по време на разследвания период, сочат съществуването на значителни маржове на подбиване на цените (до 16 %). Тези маржове свидетелстват за натиска върху цените, който вносът от разглежданите държави упражнява върху пазара на Съюза.
(75)
Маржовете на подбиване на цените за всяка от разглежданите държави се определят, както следва:
Държава
Марж на подбиване на цените
Индия
от - 0,5 до 16 %
Индонезия
от - 12,1 до - 3,2 %
Малайзия
от - 10,4 до 15,1 %
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза (3)
4.4.1. Предварителни бележки
(76)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент разглеждането на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
4.4.2. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Производство на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
90
77
83
Капацитет на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
109
103
98
Използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
83
75
85
Източник: отговори на въпросника.
(77)
От 2007 до 2009 г. производството на Съюза се е понижило значително - с 23 %, след което леко се е подобрило между 2009 г. и края на РП, което е довело до общо намаление от 17 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че независимо от факта, че потреблението на Съюза се е понижило с около 5 % между 2008 и 2009 г., производството на промишлеността на Съюза се е понижило много повече - с 15 %, и не е съумяло да са възползва от възстановяването на потреблението в Съюза, наблюдавано през РП.
(78)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 2 % през разглеждания период. След като се е бил увеличил с около 9 % през 2008 г., през следващите години капацитетът се е понижил, което е довело до общ спад от 2 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки това, паралелно с намаляващите обеми на производство, използването на наличния капацитет се е понижило с 15 % през разглеждания период. Най-големият спад е отбелязан през 2009 г., по време на общата икономическа криза, след което е било наблюдавано леко подобрение по време на РП.
4.4.3. Продажби и пазарен дял
(80)
Посочените в таблицата по-долу данни за продажбите се отнасят до обема и стойността на продажбите на първия несвързан клиент на пазара на Съюза.
Обем на продажбите на несвързани клиенти в ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
85
79
82
Годишно изменение (в проценти)
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Стойност на продажбите на несвързани клиенти в ЕС (в евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
102
85
88
Годишно изменение (в проценти)
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Пазарен дял на промишленост на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
88
87
88
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(81)
Между 2007 г. и РП обемът на продажбите и пазарният дял са се понижили със съответно 18 % и 12 %. В началото на разглеждания период (между 2007 и 2008 г.), въпреки повишаването на потреблението на Съюза, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е понижил с 15 % и те са загубили 12 % пазарен дял. През 2009 г. потреблението на Съюза се е свило, което е довело до допълнителна загуба от 6,5 % за обема на продажбите на промишлеността на Съюза. През РП, паралелно с повишаването на потреблението на Съюза, и продажбите на Съюза леко са се повишили. Пазарният дял обаче е останал непроменен между 2008 г. и края на РП.
4.4.4. Средни цени за единица продукция на промишлеността на Съюза
Цена за единица продукция, продажби на несвързани клиенти в ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
120
107
107
Годишно изменение (в проценти)
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Източник: отговори на въпросника.
(82)
Между 2007 и 2008 г. цените значително са се повишили - с 20 %. Следва да се отбележи, че през този период и производителите износители са повишили цените си, макар и с много по-малко, отколкото промишлеността на Съюза.
(83)
През 2009 г. промишлеността на Съюза е трябвало да понижи цените, за да отговори на натиска, оказван от засиления внос с произход от разглежданите държави. През 2008 г. вносът от тези държави се е бил повишил с 57 %, като цените на внасяните продукти са били значително по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза обаче не е била в състояние да понижи цените си до нивото на тези на производителите износители.
(84)
По време на РП промишлеността на Съюза е запазила нивото на цените от 2009 г., което е довело до общо покачване на цените със 7 % по време на разглеждания период.
4.4.5. Складови наличности
(85)
Обемът на складовите наличности на промишлеността на Съюза е намалял с 33 % по време на разглеждания период. По-специално между 2008 г. и РП обемът на складовите наличности се е понижил значително - с 51 %.
Крайни складови наличности на промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
128
86
67
Годишно изменение (в проценти)
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Складови наличности във връзка с производството
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Източник: отговори на въпросника.
4.4.6. Заетост, заплати и производителност
Заетост в промишлеността на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица в производството на разглеждания продукт (включително неутрални производители)
Индекс: 2007 г. = 100
100
97
91
87
Средна заплата на заето лице (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
102
101
106
Производителност (единица/заето лице)
Индекс: 2007 г. = 100
100
93
85
96
Източник: отговори на въпросника.
(86)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 13 % по време на разглеждания период. Разходите за труд за заето лице леко са се повишили през разглеждания период - с 6 %. Това се счита за естествено увеличение и е по-ниско от ръста на инфлацията през разглеждания период.
4.4.7. Рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
Рентабилност на продажбите от страна на ЕС на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Нетна загуба в проценти от оборота
Индекс: 2007 г. = 100
100
76
408
236
Отрицателен паричен поток на промишлеността на Съюза (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
- 249
1 178
439
Парични потоци в проценти от продажбите на ЕС на несвързани клиенти
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Индекс: 2007 г. = 100
100
- 285
1 899
609
Инвестиции на промишлеността на Съюза (в евро)
Индекс: 2007 г. = 100
100
56
68
65
Годишно изменение (в проценти)
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Отрицателна възвръщаемост на инвестициите на промишлеността на Съюза
Индекс: 2007 г. = 100
100
136
510
320
Източник: отговори на въпросника.
(87)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци (в конкретния случай - загуба) от продажбите на сходния продукт като процент от оборота на тези продажби. Установено бе, че рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на засегнатия период през 2007 г., като по време на разглеждания период загубите значително са се увеличили. След като през 2008 г. загубите са намалели, през 2009 г. те отново значително са нараснали - по времето на общата икономическа криза. Икономическото възстановяване, усетено по време на РП, е позволило на промишлеността на Съюза да намали загубите си, що се отнася до оборота, но въпреки това тя е останала далеч от връщането към състояние на рентабилност.
(88)
Тенденцията по отношение на паричните потоци, които отразяват способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейностите си, в голяма степен съответства на тенденцията по отношение на рентабилността. Паричните потоци са били отрицателни през 2007 г., като по време на разглеждания период бележат значителен спад. Същият коментар може да се направи и по отношение на възвръщаемостта на инвестициите, при която се наблюдава същото неблагоприятно развитие, в съответствие с отрицателните резултати, получени от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
(89)
При тези условия способността на промишлеността на Съюза да инвестира е намаляла, тъй като паричните потоци значително са се влошили през разглеждания период. Вследствие на това инвестициите са отбелязали спад с близо 35 % през разглеждания период.
4.4.8. Растеж
(90)
Потреблението на Съюза се е запазило относително стабилно по време на разглеждания период. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са се понижили през този период - съответно с 18 % и с 12 %.
4.4.9. Размер на действителния дъмпингов марж
(91)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, въздействието върху промишлеността на Съюза на действителните дъмпингови маржове не може да се счита за незначително.
4.5. Заключение относно вредата
(92)
Разследването показа, че повечето от показателите за вреда, като производството (- 17 %), използването на капацитета (- 13 %), обемът на продажбите (- 18 %), пазарният дял (- 12 %) и заетостта (- 14 %), са се влошили по време на разглеждания период. Освен това сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че е била намалена и способността на промишлеността на Съюза да привлича капитали, по-специално по време на РП.
(93)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(94)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от разглежданите държави е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде определена за съществена. Проучени бяха и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(95)
Разследването показа, че потреблението на Съюза се е запазило относително стабилно по време на разглеждания период, докато обемът на дъмпинговия внос от разглежданите държави е отбелязал значително нарастване - с 57 %.
(96)
Дъмпинговият внос от разглежданите държави е оказал натиск върху промишлеността на Съюза, особено през 2008 г., когато обемът на този внос се е увеличил с 58 %. През въпросната година цените на вноса от разглежданите държави, според данните на Евростат, са били много по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. Това е довело до загуба на пазарен дял от страна на промишлеността на Съюза в размер на около 12 %, докато в същото време пазарният дял на разглежданите държави е нараснал с 54 %.
(97)
За да отговори на натиска, промишлеността на Съюза е понижила цените си през 2009 г. Въпреки че обемът на вноса с произход от разглежданите държави се е понижил (- 6,7 %), паралелно с икономическия спад и със свиването на пазара на ЕС, цената на вноса се е понижила повече, отколкото цената на промишлеността на Съюза, поради което промишлеността на Съюза не е успяла да си възвърне изгубения пазарен дял.
(98)
По време на РП промишлеността на Съюза е трябвало да понижи още повече цените си, докато подбиването на цените от страна на разглежданите държави, въз основа на проверени данни за износа, е продължавало да е 3 %. Обемът и стойността на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза, леко са нараснали (съответно + 4,3 % и + 3,9 %), но въпреки факта, че разликата в цените по отношение на цената на вноса от разглежданите държави се е понижила, промишлеността на Съюза не е съумяла да се възползва от възстановяването на потреблението и пазарният ѝ дял е останал непроменен. В същото време обемът и пазарният дял на вноса от разглежданите държави са се увеличили още повече (съответно с 6,6 % и с 2 %) по време на РП.
5.3. Въздействие на други фактори
(99)
Другите фактори, които бяха разгледани в контекста на причинно-следствената връзка, са вносът от други държави, равнището на износа на промишлеността на Съюза и въздействието на икономическата криза.
5.3.1. Внос от други държави (останалата част от света: ОЧС)
Обем на вноса от ОЧС (Евростат)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
32 874
31 446
38 295
30 495
Индекс: 2007 г. = 100
100
96
116
93
Годишно изменение (в проценти)
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Пазарен дял на ОЧС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
94
120
91
Годишно изменение (в проценти)
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Средна цена в EUR/тон в ОЧС (Евростат)
1 217
1 358
1 129
1 122
Индекс: 2007 г. = 100
100
112
93
92
Годишно изменение (в проценти)
12 %
-17 %
-1 %
Източник: Евростат.
(100)
Съгласно данните от Евростат обемът на вноса в Съюза на продукта, предмет на разследването, с произход от трети държави, които не са засегнати от настоящото разследване, е намалял със 7 % през разглеждания период. Съответният пазарен дял на тези държави също е намалял с 9 %.
(101)
Средните цени на този внос са били по-високи от цените на производителите износители в разглежданите държави и от цените на промишлеността на Съюза.
(102)
Въз основа на гореизложеното бе направено временното заключение, че вносът от тези трети държави не е способствал за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
Обем на продажбите за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
38
52
45
Годишно изменение (в проценти)
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Стойност на продажбите за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
78
74
76
Годишно изменение (в проценти)
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Цена за единица продукция, продажби за износ на несвързани клиенти
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
208
142
171
Годишно изменение (в проценти)
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
По време на разглеждания период обемът на продажбите за износ от страна на промишлеността на Съюза се е понижил с 55 %. Влиянието на този спад обаче е било частично компенсирано от факта, че средната продажна цена на единица продукция се е повишила със 71 % през същия период, като по този начин спадът в стойността на продажбите за износ е бил ограничен на 24 %. Това, в комбинация с факта, че делът на продажбите за износ се е равнявал само на 5 % от общия обем на продажбите по време на РП, доведе до временното заключение, че равнището на износа не е фактор, който да нарушава причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и вноса с произход от разглежданите държави.
5.3.3. Въздействие на икономическата криза
(104)
Икономическата криза е допринесла за свиването на потреблението в Съюза и за натиска върху цените. Пониженото ниво на търсене на продукта, предмет на разследването, е довело до намаляване на производството на промишлеността на Съюза и е допринесло отчасти за спада на продажните цени.
(105)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и на повишено ниво на дъмпинговия внос промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото използване на капацитета, с което се е сблъскала в периода между 2007 г. и РП. Дъмпинговият внос обаче е засилил въздействието на икономическия спад и е направил невъзможно реализирането на продажби на цени над себестойността.
(106)
Въз основа на гореизложеното става ясно, че намаляването на търсенето в Съюза, в комбинация с икономическата криза, е допринесло за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Счита се обаче, че това не нарушава причинно-следствената връзка, установена по отношение на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави.
5.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(107)
Горният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави. Освен това бе установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които са били по-ниски от цените, налагани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за подобни видове на продукта.
(108)
Това нарастване на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени с произход от разглежданите държави е съвпаднало с общия и непрекъснат спад на потреблението в Съюза по време на разглеждания период, както и с неблагоприятното изменение на пазарния дял на промишлеността на Съюза през същия период. Освен това, считано от 2008 г., в момента на общия икономически застой и на спада на потреблението в Съюза, износителите от разглежданите държави са съумели да запазят своя пазарен дял, като са понижили цените си, които са продължили да подбиват тези на Съюза. В същото време бе констатирано по-нататъшно неблагоприятно изменение на пазарния дял на промишлеността на Съюза и на основните показатели за икономическото ѝ състояние. Действително, през разглеждания период ръстът на дъмпинговия внос на ниски цени от Индия, Индонезия и Малайзия, който непрекъснато е подбивал цените на промишлеността на Съюза, е довел до спад в рентабилността на промишлеността на Съюза, което е довело до тежки загуби през РП.
(109)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори явно не са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от разглежданите държави и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(110)
Въз основа на гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от Индия, Индонезия и Малайзия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителна бележка
(111)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе проучен въпросът дали, въпреки временното заключение за съществуването на вредоносен дъмпинг, са налице убедителни основания да се заключи, че не е в интерес на Съюза да се предприемат временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
6.2. Промишленост на Съюза
(112)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от Индия, Индонезия и Малайзия. Припомня се, че повечето от показателите за вредата са отбелязали отрицателно изменение през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричните потоци, възвръщаемостта на инвестициите и рентабилността. При липсата на мерки е твърде вероятно икономическото състояние на промишленостт на Съюза да се влоши допълнително.
(113)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови нормалните търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на продукта, предмет на разследването, да отразяват разходите за различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейното финансово състояние и рентабилността ѝ.
(114)
Ето защо бе направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки върху вноса на продукта, предмет на разследването, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, би било в интерес на промишлеността на Съюза.
6.3. Вносители
(115)
Въпросници бяха изпратени на 21 вносители в Съюза. Само двама вносители, разположени в Обединеното кралство, съдействаха при разследването, като делът на тези двама вносители е съставлявал 0,3 % от общия обем на вноса от разглежданите държави по време на РП. Проверка на място бе направена само при по-големия от двамата вносители. При проверката на място обаче вносителят е отказал да предостави достъп до счетоводната си документация, поради което релевантната информация не е могла да бъде проверена. Въпреки това е било ясно, че макар и налагането на антидъмпингови мерки да води до завишени разходи за въпросното дружество, то не би създало сериозни проблеми за дейността му, дори и потребителите да останат същите или, при необходимост, при смяна на сферата му на дейност.
(116)
Въз основа на наличната информация бе направено заключението, че въпреки че налагането на временни антидъмпингови мерки би оказало отрицателно въздействие върху посочения по-горе вносител, той следва да бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличението на разходите си върху своите клиенти и/или да премине към други източници на доставки. Поради това налагането на временни мерки не следва да има значително неблагоприятно въздействие върху вносителите.
6.4. Ползватели
(117)
Ползвателите на продукта, предмет на разследването, проявиха засилен интерес към този случай, като от общо 97-те ползватели, с които бе установен контакт, 21 оказаха съдействие на разследването. Делът на тези оказващи съдействие ползватели съставляваше около 25 % от обема на вноса в Съюза на разглеждания продукт по време на РП. Дружествата са разположени на цялата територия на Съюза и осъществяват дейност в сектори, свързани с продуктите за лична хигиена и домашните и промишлените детергенти.
(118)
От тези 21 дружества 5 бяха проверени, като техният дял съставляваше 18 % от общия обем на вноса в ЕС на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави през разследвания период. Въз основа на проверената информация става ясно, че делът на продукта, предмет на разследването, в производствените разходи на тези дружества е значителен - между 10 и 20 % в зависимост от крайния продукт.
(119)
В три от петте проверени дружества около 15 % от заетите лица работят в сектори, които използват разглеждания продукт; в едно от дружествата процентът възлиза на около 70 %, а за последното дружество тази информация не можа да бъде получена поради комплексната структура на дружеството и голямото разнообразие от продукти.
(120)
През разследвания период средният дял на дейностите, при които се използва продуктът, предмет на разследването, е възлизал на 22 % при проверените дружества спрямо цялостната им дейност, докато средният марж на печалбата от тези дейности е бил около 6 %. Въз основа на това и като се има предвид относително ниското ниво на предложените мерки, беше преценено, че въздействието на временните антидъмпингови мита върху вноса от разглежданите държави като цяло е доста ограничено. Някои ползватели изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки би създало проблеми с наличността на продукта, предмет на разследването, като се има предвид, че само двама са големите производители в Съюза, а търсенето на продукта, предмет на разследването, постоянно расте. Следва обаче да се отбележи, че относително ниското ниво на предложените мерки не би следвало да възпрепятства възможността продуктът, предмет на разследването, да се внася от разглежданите държави. Освен това двамата производители от Съюза не са произвеждали при пълен капацитет по време на разглеждания период. В допълнение остава възможността да се внася от други трети държави, които не са предмет на мерките. Поради това посоченото искане беше отхвърлено.
(121)
Като се има предвид гореизложеното, дори и да съществува вероятност мерките, наложени върху вноса от разглежданите държави, да се отразят неблагоприятно на повечето от ползвателите, въздействието като цяло изглежда ограничено. Поради това бе направено временното заключение, че, ако се изхожда от наличната информация, антидъмпинговите мерки срещу вноса на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави няма да окажат значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите на разглеждания продукт.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(122)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на продукта, предмет на разследването, от разглежданите държави.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(123)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(124)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
При изчисляване на размера на митото, необходим за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този отрасъл при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(126)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена беше определена, като бе изчислена минималната продажна цена, на която промишлеността на Съюза би реализирала печалба (тъй като по време на РП тя е работела на загуба), и към нея бе добавен целеви марж на печалба. Промишлеността на Съюза изтъкна, че целеви марж на печалба от 15 % би бил подходящ, но не бе в състояние да обоснове твърдението си. Поради тази причина целевият марж на печалба бе временно определен на 7,7 %, което съответства на последния марж на печалба, реализиран от един от жалбоподателите през последната печеливша година преди разглеждания период.
(127)
Средният марж на понижение на цените бе определен на 24,2 % за Индия, на 9,1 % за Индонезия и на 25,7 % за Малайзия.
7.2. Временни мерки
(128)
Като се има предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, се счита, че следва да бъде наложено временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от Индия, Индонезия и Малайзия на нивото на по-ниската от двете стойности - установеното ниво на отстраняване на дъмпинга и на вредата, в съответствие с правилото за по-малкото мито. Във всички случаи с изключение на една ставките на временното антидъмпингово мито са определени на базата на дъмпинговия марж.
(129)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, преди обмитяване, временно са следните:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито (%)
Индия
VVF Limited
4,8
Всички останали дружества
9,3
Индонезия
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Всички останали дружества
7,6
Малайзия
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Всички останали дружества
13,8
(130)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези митнически ставки (обратното на митото, валидно за цялата държава, което се прилага за „всички останали дружества“) се прилагат единствено за вноса на продукти с произход от разглежданите държави и произведени от тези дружествата, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своите наименование и адрес, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички останали дружества“.
(131)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(132)
За да се обезпечи правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на РП.
(133)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на налагането на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, които понастоящем попадат в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 (кодове по ТАРИК 2905168510, 2905190060, 3823700011 и 3823700091) и са с произход от Индия, Индонезия и Малайзия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Временно антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
VVF Limited, Sion (East), Мумбай
4,8
B110
Всички останали дружества
9,3
B999
Индонезия
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Всички останали дружества
7,6
B999
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Всички останали дружества
13,8
B999
3. Допускането на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Съюза става след представянето на обезпечение, равностойно на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите от процедурата страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 10 май 2011 година.
VERORDNUNG (EU) Nr. 446/2011 DER KOMMISSION
vom 10. Mai 2011
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter Fettalkohole und ihrer Gemische mit Ursprung in Indien, Indonesien und Malaysia
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1 VERFAHREN
1.1 Einleitung
(1)
Am 13. August 2010 kündigte die Europäische Kommission („Kommission“) mit einer Bekanntmachung („Einleitungsbekanntmachung“) im Amtsblatt der Europäischen Union (2) die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren bestimmter Fettalkohole und ihrer Gemische („untersuchte Ware“) mit Ursprung in Indien, Indonesien und Malaysia („betroffene Länder“) in die Union an.
(2)
Das Antidumpingverfahren wurde am 30. Juni 2010 auf Antrag zweier Unionshersteller, Cognis GmbH und Sasol Olefins & Surfactants GmbH („Antragsteller“), eingeleitet. Beide Unternehmen sind nach deutschem Recht gegründet und verfügen über Produktionsstätten in Deutschland, Frankreich und Italien. Auf die beiden Unternehmen entfällt ein erheblicher Teil, in diesem Fall mehr als 25 %, der gesamten Produktion der untersuchten Ware in der Union. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der erwähnten Ware mit Ursprung in den betroffenen Ländern und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung, die als ausreichend für eine Verfahrenseinleitung angesehen wurden.
1.2 Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete die Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, die bekanntermaßen betroffenen Einführer/Händler und Verwender, die bekannten ausführenden Hersteller und die Vertreter der betroffenen Ausfuhrländer offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(4)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(5)
Angesichts der sich aus dem Antrag ergebenden großen Zahl von Einführern wurde in der Einleitungsbekanntmachung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 Absatz 1 der Grundverordnung für die Einführer ins Auge gefasst. Innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist legten vier Einführer die geforderten Informationen vor und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Da sich nur so wenige Einführer meldeten, wurde entschieden, keine Stichprobe zu bilden.
(6)
Die Kommission sandte Fragebogen an die ausführenden Hersteller, die Unionshersteller und Einführer, an alle bekanntermaßen betroffenen Verwender und Lieferanten sowie an alle anderen Parteien, die innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung festgesetzten Fristen darum gebeten hatten.
(7)
Auf die Fragebogen gingen Antworten ein von fünf Unionsherstellern, zwei Einführern, 21 Verwendern innerhalb der Union, zwei ausführenden Herstellern in Indien, zwei ausführenden Herstellern in Indonesien und deren verbundenen Händlern sowie von drei ausführenden Herstellern in Malaysia und deren verbundenen Händlern.
(8)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Ermittlung von Dumping, daraus resultierender Schädigung und dem Unionsinteresse benötigte, und prüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Hersteller in der Union:
-
Cognis GmbH, Deutschland
-
Cognis France S.A.S., Frankreich
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Deutschland
b)
Einführer in der Union:
-
Oleo solutions Ltd, Vereinigtes Königreich
c)
Verwender in der Union:
-
Henkel AG & Co., Deutschland
-
PCC Rokita SA, Polen
-
Procter & Gamble International Operations SA, Schweiz
-
Unilever, Niederlande
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Italien
d)
Ausführende Hersteller in Indien:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai und Taluka Valia
-
VVF Limited, Mumbai
e)
Ausführende Hersteller in Indonesien:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals und seine verbundenen Unternehmen, Batam, Singapur, Dessau
-
P.T. Musim Mas und seine verbundenen Unternehmen, Medan, Singapur, Hamburg
f)
Ausführende Hersteller in Malaysia:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. und seine verbundenen Unternehmen, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. und sein verbundenes Unternehmen, Petaling Jaya, Hamburg
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3 Untersuchungszeitraum
(9)
Die Untersuchung von Dumping und Schädigung betraf den Zeitraum vom 1. Juli 2009 bis zum 30. Juni 2010 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensanalyse relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2007 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums („Bezugszeitraum“).
2 BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1 Betroffene Ware
(10)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um gesättigte Fettalkohole der C-Kettenlängen C8, C10, C12, C14, C16 und C18 (ohne verzweigte Isomere), einschließlich gesättigter Fettalkohole einer Fraktion (auch als „Einzelfraktionen“ oder „single cuts“ bezeichnet), sowie Fettalkoholgemische überwiegend der C-Kettenlängenbereiche C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (gewöhnlich als C8-C10 kategorisiert), Fettalkoholgemische überwiegend der C-Kettenlängenbereiche C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (gewöhnlich als C12-C14 kategorisiert) und Fettalkoholgemische überwiegend des C-Kettenlängenbereichs C16-C18 mit Ursprung in Indien, Indonesien und Malaysia („betroffene Ware“), die derzeit unter den KN-Codes ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 und ex 3823 70 00 eingereiht werden.
(11)
Bei der untersuchten Ware handelt es sich um ein Zwischenprodukt, das aus natürlichen Grundstoffen (der Fettverarbeitungsindustrie) oder synthetischen Grundstoffen (der Petrochemie) hergestellt wird, z. B. aus natürlichen Fetten und Ölen, Rohöl, Erdgas, Flüssigerdgas und Kohle. Die untersuchte Ware geht vor allem in die Produktion von Fettalkoholsulfaten, Fettalkoholethoxylaten und Fettalkoholethersulfaten (sogenannte Surfactants) ein. Surfactants werden zur Erzeugung von Waschmitteln, Haushaltsprodukten, Reinigungs- und Körperpflegemitteln verwendet.
2.2 Gleichartige Ware
(12)
Die aus Indien, Indonesien und Malaysia in die Union ausgeführte Ware und die in diesen Ländern hergestellte und im Inland verkaufte Ware sowie die von den Unionsherstellern in der Union hergestellte und dort verkaufte Ware zeichnen sich durch dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften und Verwendungszwecke aus. Daher werden sie vorläufig als gleichartig im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
(13)
Während der Untersuchung machten bestimmte Parteien geltend, dass einer der Antragsteller in einer seiner Produktionsstätten eine Ware herstelle, die verzweigte Isomere enthalte und nicht von der Warendefinition abgedeckt sei; diese Produktion dürfe daher nicht als gleichartige Ware angesehen werden. Es wird vorläufig festgelegt, dass dieses Vorbringen gerechtfertigt ist; die sich auf diesen Hersteller beziehenden Daten wurden deshalb in der Schadensanalyse nicht verwendet. Anzumerken ist, dass zwei weitere Unternehmen, von denen eines bei der Untersuchung mitgearbeitet hat, aus demselben Grund aus der Definition des Wirtschaftszweigs der Union ausgenommen wurden.
3 DUMPING
3.1 Indien
3.1.1 Normalwert
(14)
Zur Bestimmung des Normalwerts wurde bei jedem ausführenden Hersteller zunächst geprüft, ob seine gesamten Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer, gemessen an seinen gesamten Ausfuhrverkäufen in die Union, repräsentativ waren. Von einer solchen Repräsentativität wird nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung ausgegangen, wenn die insgesamt auf dem Inlandsmarkt verkaufte Menge mindestens 5 % der gesamten in die Union verkauften Menge der betroffenen Ware ausmacht. Es wurde festgestellt, dass die von den einzelnen ausführenden Herstellern getätigten Gesamtverkäufe der gleichartigen Ware auf dem Inlandsmarkt repräsentativ waren.
(15)
Anschließend wurde für die einzelnen Warentypen, die ein ausführender Hersteller auf seinem Inlandsmarkt verkaufte und die mit den zur Ausfuhr in die Union verkauften Typen direkt vergleichbar waren, geprüft, ob die Inlandsverkäufe ausreichend repräsentativ im Sinne des Artikels 2 Absatz 2 der Grundverordnung waren. Die Inlandsverkäufe eines Warentyps wurden als hinreichend repräsentativ betrachtet, wenn die im UZ von dem betroffenen ausführenden Hersteller an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt verkaufte Gesamtmenge dieses Warentyps mindestens 5 % der von diesem Hersteller insgesamt zur Ausfuhr in die Union verkauften Menge des vergleichbaren Warentyps entsprach.
(16)
Ferner wurde geprüft, ob die Inlandsverkäufe der einzelnen Warentypen als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Hierfür wurde für jeden ausgeführten Typ der betroffenen Ware der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im UZ ermittelt.
(17)
Für diejenigen Warentypen, bei denen mehr als 80 % der auf dem Inlandsmarkt abgesetzten Menge über den Stückkosten verkauft wurden und bei denen der gewogene durchschnittliche Verkaufspreis mindestens den Produktionsstückkosten entsprach, wurde der Normalwert je Warentyp als gewogener Durchschnitt der tatsächlichen Preise aller Inlandsverkäufe dieses Warentyps ermittelt, unabhängig davon, ob diese Verkäufe gewinnbringend waren oder nicht.
(18)
Wenn das Volumen der gewinnbringenden Verkäufe eines Warentyps 80 % oder weniger des gesamten Verkaufsvolumens dieses Typs ausmachte oder wenn der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps unter den Produktionsstückkosten lag, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt ausschließlich der gewinnbringenden Inlandsverkäufe dieses Warentyps im UZ ermittelt wurde.
3.1.2 Ausfuhrpreis
(19)
Die Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware beider ausführenden Hersteller in Indien gingen direkt an unabhängige Abnehmer in der Union. Die Ausfuhrpreise wurden daher nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der von diesen unabhängigen Abnehmern für die betroffene Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
3.1.3 Vergleich
(20)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis der ausführenden Hersteller wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen.
(21)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen Normalwert und Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. Auf dieser Grundlage wurden, soweit erforderlich und gerechtfertigt, Berichtigungen für Unterschiede bei indirekten Steuern, Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Verpackungskosten, Kreditkosten und Provisionen vorgenommen.
(22)
Beide ausführenden Hersteller verlangten, dass ihre während des UZ an einen der Antragsteller in der Union getätigten Verkäufe bei der Berechnung der Dumpingspanne unberücksichtigt bleiben sollten, da diese Verkäufe in erheblichen Mengen und zu hart verhandelten Preisen erfolgt seien. Es besteht jedoch kein rechtlicher Grund, warum derartige Ausfuhren der betroffenen Ware bei der Dumpingberechnung unberücksichtigt bleiben sollten. Die Anträge der beiden ausführenden Hersteller werden daher zurückgewiesen.
(23)
Beide ausführenden Hersteller beantragten eine Berichtigung für die Währungsumrechnung unter Verweis auf eine nachhaltige Aufwertung der indischen Rupie (INR) gegenüber dem Euro (EUR) ab November 2009, die die Dumpingberechnungen verzerren würde. Das Vorbringen bezog sich auf ab Januar 2010 in Euro erfolgte Verkäufe und bestand in der Forderung, dass bei der Umrechnung des Werts dieser Verkäufe in INR der Wechselkurs des Monats, in dem die Verkäufe getätigt wurden, durch den zwei Monate zuvor geltenden Wechselkurs ersetzt werden solle. In Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe j ist in der Tat unter bestimmten Umständen eine Berichtigung für Währungsumrechungen vorgesehen. Festzuhalten ist jedoch, dass die Aufwertung der INR erst in der zweiten Hälfte des UZ erfolgte. Weiter ist anzumerken, dass beide indischen Unternehmen in diesem Zeitraum ihre Preise gegenüber ihren Hauptabnehmern in der Union gemäß einem recht regelmäßigen Muster mehrfach erhöhten und dass die in der Union von den Antragstellern geforderten Preise in der zweiten Hälfte des UZ ebenfalls kontinuierlich stiegen. Daher gibt es keine eindeutigen Belege dafür, dass sich die Aufwertung der INR nicht rechtzeitig in den Preisen niederschlug, die die indischen ausführenden Hersteller ihren Abnehmern in der EU berechneten, oder dass sie sich bei den Dumpingberechnungen über Gebühr nachteilig auswirkte. Die Vorbringen beider Unternehmen wurden deshalb abgewiesen.
3.1.4 Dumpingspanne
(24)
Die Dumpingspannen wurden nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung für die kooperierenden indischen ausführenden Hersteller anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis ermittelt.
(25)
Laut den verfügbaren Informationen aus dem Antrag und den Angaben der kooperierenden indischen ausführenden Hersteller sowie unter Berücksichtigung der verfügbaren statistischen Daten gibt es in Indien keinen anderen Hersteller der betroffenen Ware. Daher wurde die für Indien festzulegende landesweite Dumpingspanne auf derselben Höhe angesetzt wie die höchste für einen kooperierenden ausführenden Hersteller ermittelte Spanne.
(26)
Die auf dieser Grundlage ermittelten vorläufigen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Alle übrigen Unternehmen
9,3 %
3.2 Indonesien
3.2.1 Normalwert
(27)
Zur Bestimmung des Normalwerts wurde bei jedem ausführenden Hersteller zunächst geprüft, ob seine gesamten Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer, gemessen an seinen gesamten Ausfuhrverkäufen in die Union, repräsentativ waren. Von einer solchen Repräsentativität wird nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung ausgegangen, wenn die insgesamt auf dem Inlandsmarkt verkaufte Menge mindestens 5 % der gesamten in die Union verkauften Menge der betroffenen Ware ausmacht. Es wurde festgestellt, dass die von den einzelnen ausführenden Herstellern getätigten Gesamtverkäufe der gleichartigen Ware auf dem Inlandsmarkt repräsentativ waren.
(28)
Anschließend wurde für die einzelnen Warentypen, die ein ausführender Hersteller auf seinem Inlandsmarkt verkaufte und die mit den zur Ausfuhr in die Union verkauften Typen direkt vergleichbar waren, geprüft, ob die Inlandsverkäufe ausreichend repräsentativ im Sinne des Artikels 2 Absatz 2 der Grundverordnung waren. Die Inlandsverkäufe eines Warentyps wurden als hinreichend repräsentativ betrachtet, wenn die im UZ von dem betroffenen ausführenden Hersteller an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt verkaufte Gesamtmenge dieses Warentyps mindestens 5 % der von diesem Hersteller insgesamt zur Ausfuhr in die Union verkauften Menge des vergleichbaren Warentyps entsprach.
(29)
Ferner wurde geprüft, ob die Inlandsverkäufe der einzelnen Warentypen als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Hierfür wurde für jeden ausgeführten Typ der betroffenen Ware der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im UZ ermittelt.
(30)
Für diejenigen Warentypen, bei denen mehr als 80 % der auf dem Inlandsmarkt abgesetzten Menge über den Stückkosten verkauft wurden und bei denen der gewogene durchschnittliche Verkaufspreis mindestens den Produktionsstückkosten entsprach, wurde der Normalwert je Warentyp als gewogener Durchschnitt der tatsächlichen Preise aller Inlandsverkäufe dieses Warentyps ermittelt, unabhängig davon, ob diese Verkäufe gewinnbringend waren oder nicht.
(31)
Wenn das Volumen der gewinnbringenden Verkäufe eines Warentyps 80 % oder weniger des gesamten Verkaufsvolumens dieses Typs ausmachte oder wenn der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps unter den Produktionsstückkosten lag, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt ausschließlich der gewinnbringenden Inlandsverkäufe dieses Warentyps im UZ ermittelt wurde.
(32)
Soweit ein ausführender Hersteller einen bestimmten Warentyp nicht im Inland verkaufte, wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung ermittelt.
(33)
Bei der Ermittlung des Normalwertes nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung wurden die Beträge für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten sowie für Gewinne gemäß dem Einleitungssatz von Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung anhand der Zahlen festgesetzt, die der ausführende Hersteller bei der Produktion und dem Verkauf der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr tatsächlich verzeichnete.
3.2.2 Ausfuhrpreis
(34)
Die Ausfuhrverkäufe der ausführenden Hersteller in die Union erfolgten entweder direkt an unabhängige Abnehmer oder über verbundene Handelsgesellschaften mit Sitz in Singapur und in der Union.
(35)
Im Falle direkter Ausfuhrverkäufe an unabhängige Abnehmer in der Union oder über verbundene Handelsgesellschaften mit Sitz in Singapur wurden die Ausfuhrpreise gemäß Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der für die betroffene Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
(36)
Im Falle von Ausfuhrverkäufen in die Union über verbundene Handelsgesellschaften mit Sitz in der Union wurden die Ausfuhrpreise gemäß Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung anhand des Weiterverkaufspreises ermittelt, den diese verbundenen Händler dem ersten unabhängigen Abnehmer in der Union in Rechnung stellten.
3.2.3 Vergleich
(37)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis der ausführenden Hersteller wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen.
(38)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen Normalwert und Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. Auf dieser Grundlage wurden, soweit erforderlich und gerechtfertigt, Berichtigungen für Unterschiede bei indirekten Steuern, Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Verpackungskosten, Kreditkosten und Provisionen vorgenommen.
(39)
Ein Unternehmen forderte eine Berichtigung für Unterschiede bei den materiellen Eigenschaften mit der Begründung, es exportiere die untersuchte Ware sowohl in flüssiger als auch in fester Form in die EU, verkaufe sie auf dem Inlandsmarkt jedoch nur in fester Form, und die Preise für die untersuchte Ware in flüssiger Form seien niedriger als die für die feste Form. Das Unternehmen machte jedoch keine Angaben zum Umfang einer solchen Berichtigung. Auf der Grundlage eines bloßen Vergleichs von Ausfuhrpreisen für die untersuchte Ware in fester und flüssiger Form kann eine Berichtigung für Unterschiede bei den materiellen Eigenschaften nicht vorgenommen werden. Darüber hinaus gestattet das Buchführungssystem des Unternehmens keine ordnungsgemäße Trennung der Kostenunterschiede zwischen der festen und der flüssigen Ware. Somit gab es keine zuverlässige Methode zur Berechnung einer möglichen Berichtigung und das Vorbringen musste zurückgewiesen werden.
(40)
Die Antragsteller machten geltend, die Energiekosten in Indonesien seien aufgrund äußerst günstiger, subventionierter Energiepreise verzerrt. Sie legten jedoch keinerlei stichhaltige Informationen zu der Frage vor, wie diese Verzerrung der für die Inlands- und die Ausfuhrproduktion aufgewandten Energiekosten die Dumpingberechnung beeinflussen würde. Das Vorbringen wurde daher zurückgewiesen.
3.2.4 Dumpingspanne
(41)
Die Dumpingspannen wurden nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung für die kooperierenden indonesischen ausführenden Hersteller anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis ermittelt.
(42)
Laut den verfügbaren Informationen aus dem Antrag und den Angaben der kooperierenden indonesischen ausführenden Hersteller sowie unter Berücksichtigung der verfügbaren statistischen Daten gibt es in Indonesien keinen anderen Hersteller der betroffenen Ware. Daher wurde die für Indonesien festzulegende landesweite Dumpingspanne auf derselben Höhe angesetzt wie die höchste für einen kooperierenden ausführenden Hersteller ermittelte Spanne.
(43)
Die auf dieser Grundlage ermittelten vorläufigen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Alle übrigen Unternehmen
7,6 %
3.3 Malaysia
3.3.1 Normalwert
(44)
Zur Bestimmung des Normalwerts wurde bei jedem ausführenden Hersteller zunächst geprüft, ob seine gesamten Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer, gemessen an seinen gesamten Ausfuhrverkäufen in die Union, repräsentativ waren. Von einer solchen Repräsentativität wird nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung ausgegangen, wenn die insgesamt auf dem Inlandsmarkt verkaufte Menge mindestens 5 % der gesamten in die Union verkauften Menge der betroffenen Ware ausmacht. Es wurde festgestellt, dass die von zweien der kooperierenden ausführenden Hersteller getätigten Gesamtverkäufe der gleichartigen Ware auf dem Inlandsmarkt repräsentativ waren. Bezüglich der übrigen kooperierenden ausführenden Hersteller wurden keine Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im UZ ermittelt.
(45)
Anschließend wurde für die einzelnen Warentypen, die ein ausführender Hersteller auf seinem Inlandsmarkt verkaufte und die mit den zur Ausfuhr in die Union verkauften Typen direkt vergleichbar waren, geprüft, ob die Inlandsverkäufe ausreichend repräsentativ im Sinne des Artikels 2 Absatz 2 der Grundverordnung waren. Die Inlandsverkäufe eines Warentyps wurden als hinreichend repräsentativ betrachtet, wenn die im UZ von dem betroffenen ausführenden Hersteller an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt verkaufte Gesamtmenge dieses Warentyps mindestens 5 % der von diesem Hersteller insgesamt zur Ausfuhr in die Union verkauften Menge des vergleichbaren Warentyps entsprach.
(46)
Ferner wurde geprüft, ob die Inlandsverkäufe der einzelnen Warentypen als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Hierfür wurde für jeden ausgeführten Typ der betroffenen Ware der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im UZ ermittelt.
(47)
Für diejenigen Warentypen, bei denen mehr als 80 % der auf dem Inlandsmarkt abgesetzten Menge über den Stückkosten verkauft wurden und bei denen der gewogene durchschnittliche Verkaufspreis mindestens den Produktionsstückkosten entsprach, wurde der Normalwert je Warentyp als gewogener Durchschnitt der tatsächlichen Preise aller Inlandsverkäufe dieses Warentyps ermittelt, unabhängig davon, ob diese Verkäufe gewinnbringend waren oder nicht.
(48)
Wenn das Volumen der gewinnbringenden Verkäufe eines Warentyps 80 % oder weniger des gesamten Verkaufsvolumens dieses Typs ausmachte oder wenn der gewogene Durchschnittspreis des betreffenden Warentyps unter den Produktionsstückkosten lag, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt ausschließlich der gewinnbringenden Inlandsverkäufe dieses Warentyps im UZ ermittelt wurde.
(49)
Soweit ein ausführender Hersteller einen bestimmten Warentyp nicht im Inland verkaufte, wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung ermittelt.
(50)
Bei der Ermittlung des Normalwertes nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung wurden die Beträge für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten sowie für Gewinne gemäß dem Einleitungssatz von Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung anhand der Zahlen festgesetzt, die der ausführende Hersteller bei der Produktion und dem Verkauf der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr tatsächlich verzeichnete.
(51)
Für den ausführenden Hersteller ohne Inlandsverkäufe im UZ wurden die Beträge für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten sowie für Gewinne nach Artikel 2 Absatz 6 Buchstabe a der Grundverordnung anhand des gewogenen Durchschnitts der tatsächlichen Beträge festgesetzt, die für die anderen beiden untersuchten ausführenden Hersteller bei der Produktion und dem Verkauf der gleichartigen Ware auf dem malaysischen Markt ermittelt wurden.
3.3.2 Ausfuhrpreis
(52)
Die ausführenden Hersteller verkauften entweder direkt an unabhängige Abnehmer in der Union oder über verbundene Unternehmen mit Sitz in der Union.
(53)
Im Falle direkter Ausfuhrverkäufe an unabhängige Abnehmer in der Union wurden die Ausfuhrpreise nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der für die betroffene Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
(54)
Im Falle von Ausfuhrverkäufen in die Union über verbundene Unternehmen mit Sitz in der Union wurden die Ausfuhrpreise gemäß Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung anhand des Weiterverkaufspreises ermittelt, den diese verbundenen Unternehmen dem ersten unabhängigen Abnehmer in der Union in Rechnung stellten.
3.3.3 Vergleich
(55)
Der Normalwert und der Ausfuhrpreis der ausführenden Hersteller wurden auf der Stufe ab Werk miteinander verglichen.
(56)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen Normalwert und Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen. Auf dieser Grundlage wurden, soweit erforderlich und gerechtfertigt, Berichtigungen für Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Verpackungskosten sowie Kreditkosten vorgenommen.
(57)
Ein malaysischer ausführender Hersteller brachte vor, dass es sich bei seinem verbundenen Unternehmen in der Union tatsächlich um die Ausfuhrabteilung des Herstellers handele. Auf dieser Grundlage argumentierte das Unternehmen, es käme bei der Festsetzung des Preises ab Werk zu überhöhten Abzügen, wenn Berichtigungen für die Beträge für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten sowie für Gewinne nach Artikel 2 Absatz 9 der Grundverordnung in vollem Umfang vorgenommen würden. In diesem Zusammenhang wurde festgestellt, dass das verbundene Unternehmen Abnehmern in der Union Rechnungen ausstellte und von solchen Abnehmern auch Zahlungen entgegennahm. Außerdem wurden für die Verkäufe dieses verbundenen Unternehmens Aufschläge abgerechnet. Darüber hinaus ging aus der Finanzbuchhaltung des Händlers hervor, dass zwischen Einfuhr und Wiederverkauf normale Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten ausgewiesen wurden. Demnach scheint das verbundene Unternehmen sehr wohl die typischen Funktionen eines Einführers auszuüben. Der Einwand wurde daher zurückgewiesen.
(58)
Die Antragsteller brachten im Hinblick auf Malaysia dieselbe Argumentation bezüglich der Energiekosten vor, wie unter Randnummer 40 für Indonesien erwähnt vor. Diese Argumentation wurde aus denselben Gründen ebenfalls zurückgewiesen.
3.3.4 Dumpingspanne
(59)
Die Dumpingspannen wurden nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung für die kooperierenden malaysischen ausführenden Hersteller anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis ermittelt.
(60)
Laut den verfügbaren Informationen aus dem Antrag und den Angaben der kooperierenden malaysischen ausführenden Hersteller sowie unter Berücksichtigung der verfügbaren statistischen Daten gibt es in Malaysia keinen anderen Hersteller der betroffenen Ware. Daher wurde die für Malaysia festzulegende landesweite Dumpingspanne auf derselben Höhe angesetzt wie die höchste für einen kooperierenden ausführenden Hersteller ermittelte Spanne.
(61)
Die auf dieser Grundlage ermittelten vorläufigen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd.
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd.
5,3 %
Alle übrigen Unternehmen
13,8 %
4 SCHÄDIGUNG
4.1 Definition des Wirtschaftszweigs der Union und der EU-Produktion
(62)
Im UZ wurde die gleichartige Ware von zwei bekannten und einigen sehr kleinen Herstellern in der Union gefertigt. Zur Ermittlung der Gesamtproduktion der Union wurden alle verfügbaren Informationen über Unionshersteller, einschließlich im Antrag enthaltener Informationen und Daten, die vor und nach der Einleitung der Untersuchung bei Herstellern in der Union eingeholt wurden, herangezogen. Auf dieser Grundlage wurde die Gesamtproduktion der Union im UZ auf 400 000 bis 500 000 Tonnen geschätzt. Die Unionshersteller, auf die die EU-Gesamtproduktion entfällt, bilden den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung.
(63)
Einige interessierte Parteien wandten ein, einer der Antragsteller sei nicht als zum Wirtschaftszweig der Union gehörig zu betrachten, da dieses Unternehmen während des UZ die betroffene Ware eingeführt habe. Eine Überprüfung ergab jedoch, dass der prozentuale Anteil der Ware, der von dem Unternehmen im UZ aus den betroffenen Ländern eingeführt worden war, relativ gering und deshalb im Vergleich zur Produktion der gleichartigen Ware durch das Unternehmen nicht erheblich war. Darüber hinaus erfolgten diese Einfuhren hauptsächlich vorübergehend. Daher kann bestätigt werden, dass die Kernaktivität dieses Unternehmens in Herstellung und Verkauf der untersuchten Ware in der EU besteht und sein Hauptinteresse das eines Unionsherstellers ist. Infolgedessen wird vorläufig festgestellt, dass dieses Vorbringen nicht gerechtfertigt ist.
4.2 Unionsverbrauch
(64)
Der Verbrauch wurde ermittelt auf Grundlage der Gesamtverkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt, der Eigenbedarfsproduktion und der Gesamteinfuhren anhand von Eurostat-Daten. Da in den Eurostat-Daten auch einige andere Waren als die betroffene enthalten sind, wurden angemessene Berichtigungen vorgenommen. Die Angaben erfolgen in Form von Indexwerten (2007 = 100), um die Vertraulichkeit zu wahren.
Unionsverbrauch
2007
2008
2009
UZ
Tonnen
100
102
97
102
Jährlicher Durchschnitt in %
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Quelle: Eurostat, Daten aus dem Antrag und aus den Fragebogen.
(65)
Der EU-Verbrauch erhöhte sich im Bezugszeitraum geringfügig um 2 %. Von 2007 bis 2008 zog der Verbrauch zunächst um 2,2 % an und sank dann von 2008 bis 2009 um 4,8 %. Von 2009 bis zum Ende des UZ stieg der Verbrauch wieder um 4,6 %.
(66)
Der Wirtschaftsabschwung trug zum Rückgang des Verbrauchs ab 2008 bei; in dieser Zeit verzeichneten die Verwender der betroffenen Ware einen Nachfragerückgang bei ihren Erzeugnissen. Am Anfang des UZ begann sich die Marktsituation leicht zu verbessern, was sich als Nachfrageanstieg bei der betroffenen Ware gegenüber dem ersten Halbjahr 2009 bemerkbar machte.
4.3 Einfuhren aus den betroffenen Ländern in die Union
4.3.1 Kumulierung
(67)
Die Kommission prüfte anhand der Kriterien nach Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung, ob die Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern kumulativ beurteilt werden sollten. Gemäß diesem Artikel sind die Auswirkungen von Einfuhren aus mehr als einem Land, die gleichzeitig Gegenstand von Antidumpinguntersuchungen sind, nur dann kumulativ zu beurteilen, wenn festgestellt wird, dass a) die ermittelte Dumpingspanne für die Einfuhren aus jedem einzelnen Land den in Artikel 9 Absatz 3 genannten Mindestprozentsatz übersteigt und das Volumen der Einfuhren aus jedem einzelnen Land nicht unerheblich ist und b) eine kumulative Beurteilung der Auswirkungen der Einfuhren angesichts des Wettbewerbs zwischen den eingeführten Waren untereinander sowie des Wettbewerbs zwischen den eingeführten Waren und der gleichartigen Ware aus der Gemeinschaft angemessen ist.
(68)
Die ermittelten Dumpingspannen für die Einfuhren aus jedem einzelnen betroffenen Land übersteigt den in Artikel 9 Absatz 3 der Grundverordnung genannten Mindestprozentsatz, d. h. 2 % des Ausfuhrpreises, und das Volumen der Einfuhren aus jedem einzelnen betroffenen Land liegt über der in Artikel 5 Absatz 7 der Grundverordnung festgelegten Schwelle eines Marktanteils von 1 %.
(69)
Die Untersuchung zeigte ferner, dass die Bedingungen des Wettbewerbs zwischen den gedumpten Einfuhren untereinander wie auch zwischen den gedumpten Einfuhren und der gleichartigen Ware vergleichbar waren. Es wurde festgestellt, dass die Durchschnittspreise der Einfuhren aus allen betroffenen Ländern im Bezugszeitraum zurückgingen und demselben Trend folgten. Die aus den betroffenen Ländern eingeführte untersuchte Ware war ferner in jeder Hinsicht gleichartig: Sie war austauschbar und wurde in der Union über vergleichbare Vertriebskanäle und unter ähnlichen Geschäftsbedingungen vertrieben und stand somit mit der in der Union hergestellten untersuchten Ware im Wettbewerb.
(70)
Daraus wird vorläufig geschlossen, dass alle Voraussetzungen für eine Kumulierung erfüllt sind und folglich die Auswirkungen der gedumpten Einfuhren mit Ursprung in den betroffenen Ländern für die Zwecke der Schadensanalyse zusammen beurteilt werden sollten.
4.3.2 Volumen, Preis und Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern
Einfuhren aus den betroffenen Ländern
2007
2008
2009
UZ
Tonnen
112 523
177 286
165 386
176 279
Index: 2007 = 100
100
158
147
157
Jährlicher Durchschnitt in %
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Marktanteil
2007
2008
2009
UZ
Index: 2007 = 100
100
154
151
154
Jährlicher Durchschnitt in %
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Durchschnittspreis in Euro/Tonne
942
1 017
837
882
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Jährlicher Durchschnitt in %
8 %
-18 %
5 %
Quelle: Eurostat-Daten und Fragebogenantworten.
(71)
Das Volumen der Einfuhren aus den betroffenen Ländern erhöhte sich im Bezugszeitraum beträchtlich, nämlich um 57 %. Der stärkste Anstieg war von 2007 bis 2008 zu verzeichnen; in diesem Zeitraum nahmen die Einfuhren um 58 % zu. 2009 gingen die Einfuhren dann leicht zurück, um während des UZ wieder auf das Niveau von 2008 zu steigen.
(72)
Die Durchschnittspreise der Einfuhren aus den betroffenen Ländern schwankten im Bezugszeitraum erheblich; insgesamt gingen sie um 6 % zurück. Über den ganzen Bezugszeitraum hinweg lagen die Durchschnittspreise der Einfuhren aus den betroffenen Ländern stets unter den von der übrigen Welt und dem Wirtschaftszweig der Union festgelegten Preisen, was zu einem Anstieg des Marktanteils der betroffenen Länder führte.
(73)
Der Marktanteil der betroffenen Länder erhöhte sich im Bezugszeitraum beträchtlich, nämlich um 54 %. Dieser Anstieg war von 2007 bis 2008 am stärksten ausgeprägt. Während der Wirtschaftskrise gingen die Einfuhren leicht zurück, wodurch sich der Marktanteil der betroffenen Länder von 2008 bis 2009 um 2 % verringerte; doch bis zum Ende des Bezugszeitraums eroberten diese Länder diesen Anteil wieder zurück.
4.3.2.1 Preisunterbietung
(74)
Für die Zwecke der Preisunterbietungsanalyse wurden je Warentyp die auf die Stufe ab Werk gebrachten gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise, die der Wirtschaftszweig der Union unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellte, verglichen mit den entsprechenden gewogenen Durchschnittspreisen der Einfuhren aus den betroffenen Ländern, die dem ersten unabhängigen Kunden auf dem EU-Markt in Rechnung gestellt wurden, und zwar auf cif-Stufe nach gebührender Berichtigung für Zölle und nach der Einfuhr angefallene Kosten. Dieser Preisvergleich wurde für Geschäftsvorgänge auf derselben Handelsstufe nach gegebenenfalls erforderlichen Berichtigungen und unter Abzug von Rabatten und Preisnachlässen vorgenommen. Der Vergleich ergab erhebliche Preisunterbietungsspannen (bis zu 16 %), ausgedrückt als Prozentsatz der Verkaufspreise des Wirtschaftszweigs der Union im UZ. Anhand dieser Preisunterbietungsspannen wird der von den Einfuhren aus den betroffenen Ländern in die Union ausgeübte Preisdruck deutlich.
(75)
Für die betroffenen Länder wurden die folgenden Preisunterbietungsspannen ermittelt:
Land
Preisunterbietungsspanne
Indien
von - 0,5 % bis 16 %
Indonesien
von - 2,1 % bis - 3,2 %
Malaysia
von - 10,4 % bis 15,1 %
4.4 Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union (3)
4.4.1 Vorbemerkungen
(76)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren auf den Wirtschaftszweig der Union eine Beurteilung aller relevanten Wirtschaftsindikatoren, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Union von 2007 bis zum Ende des UZ beeinflussten.
4.4.2 Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
Produktion des Wirtschaftszweigs der Union
2007
2008
2009
UZ
Index: 2007 = 100
100
90
77
83
Kapazität des Wirtschaftszweigs der Union
2007
2008
2009
UZ
Index: 2007 = 100
100
109
103
98
Kapazitätsauslastung
2007
2008
2009
UZ
Index: 2007 = 100
100
83
75
85
Quelle: Fragebogenantworten.
(77)
Von 2007 bis 2009 sank die EU-Produktion erheblich, nämlich um 23 %; von 2009 bis zum Ende des UZ erhöhte sie sich leicht, sodass sich im Bezugszeitraum insgesamt ein Rückgang von 17 % ergab. Anzumerken ist, dass sich der EU-Verbrauch zwischen 2008 und 2009 zwar um rund 5 % verringerte, die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union aber viel stärker zurückging - um 15 % -, und dass die Branche nicht von der im UZ verzeichneten Erholung des EU-Verbrauchs profitieren konnte.
(78)
Die Produktionskapazität des Wirtschaftszweigs der Union sank im Bezugszeitraum um rund 2 %. Nach einer Ausweitung um rund 9 % im Jahr 2008 wurde die Kapazität in den folgenden Jahren zurückgefahren, sodass sich im Bezugszeitraum insgesamt ein Rückgang von 2 % ergab.
(79)
Im Zuge des rückläufigen Produktionsvolumen nahm allerdings die Auslastung der verfügbaren Kapazität im Bezugszeitraum um 15 % ab. Dieser Rückgang wurde hauptsächlich im Jahr 2009 während der allgemeinen Wirtschaftskrise verzeichnet; im UZ verbesserte sich die Auslastung geringfügig.
4.4.3 Verkäufe und Marktanteil
(80)
Die in der nachfolgenden Tabelle angeführten Verkaufszahlen beziehen sich auf die in Volumen und Wert gemessenen Verkäufe an den ersten unabhängigen Abnehmer auf dem Unionsmarkt.
Verkäufe (Volumen) an unabhängige Abnehmer in der EU
2007
2008
2009
UZ
Index: 2007 = 100
100
85
79
82
Jährlicher Durchschnitt in %
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Verkäufe (Wert) an unabhängige Abnehmer in der EU (in Euro)
2007
2008
2009
UZ
Index: 2007 = 100
100
102
85
88
Jährlicher Durchschnitt in %
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Marktanteil Wirtschaftszweig der Union
2007
2008
2009
UZ
Index: 2007 = 100
100
88
87
88
Quelle: Eurostat-Daten und Fragebogenantworten.
(81)
Verkaufsmengen und Marktanteil gingen zwischen 2007 und dem UZ um 18 % bzw. 12 % zurück. Zu Beginn des Bezugszeitraums, von 2007 bis 2008, nahmen die Verkaufsmengen des Wirtschaftszweigs der Union trotz eines Anstiegs beim EU-Verbrauch um 15 % ab; der Marktanteil der Branche verringerte sich um 12 %. 2009 schrumpfte der EU-Verbrauch, was zu einem weiteren Rückgang der Verkaufsmenge des Wirtschaftszweigs der Union um 6,5 % führte. Im UZ erhöhten sich die EU-Verkäufe parallel zum Anstieg des EU-Verbrauchs geringfügig. Der Marktanteil blieb jedoch von 2008 bis zum Ende des UZ stabil.
4.4.4 Durchschnittliche Stückpreise des Wirtschaftszweigs der Union
Preis je Einheit, Verkäufe an unabhängige Abnehmer in der EU
2007
2008
2009
UZ
Index: 2007 = 100
100
120
107
107
Jährlicher Durchschnitt in %
20,1 %
-0,4 %
Quelle: Fragebogenantworten.
(82)
Mit einem Anstieg um 20 % erhöhten sich die Preise von 2007 bis 2008 erheblich. Dabei ist festzuhalten, dass auch die ausführenden Hersteller ihre Preise in diesem Zeitraum erhöhten, allerdings in deutlich geringerem Maß als der Wirtschaftszweig der Union.
(83)
2009 musste die Branche angesichts des Drucks der erhöhten Einfuhren aus den betroffenen Ländern die Preise senken. 2008 hatte die Einfuhr aus diesen Ländern um 57 % zugenommen, und die entsprechenden Preise lagen beträchtlich unter denen des Wirtschaftszweigs der Union. Die Branche konnte jedoch ihre Preise nicht bis auf das Preisniveau der ausführenden Hersteller absenken.
(84)
Im UZ behielt der Wirtschaftszweig der Union das Preisniveau von 2009 bei, was im Bezugszeitraum insgesamt zu einem Preisanstieg von 7 % führte.
4.4.5 Lagerbestände
(85)
Die Lagerbestände im Wirtschaftszweig der Union sanken im Bezugszeitraum um 33 %. Vor allem zwischen 2008 und dem UZ nahmen die Lagerbestände mit einem Minus von 51 % erheblich ab.
Schlussbestände Wirtschaftszweig der Union
2007
2008
2009
UZ
Index: 2007 = 100
100
128
86
67
Jährlicher Durchschnitt in %
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Lagerbestand im Verhältnis zur Produktion
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Quelle: Fragebogenantworten.
4.4.6 Beschäftigung, Löhne und Produktivität
Erwerbstätige Wirtschaftszweig der Union
2007
2008
2009
UZ
Gesamtzahl Beschäftigte betroffene Ware (einschließlich nicht reagierende Hersteller)
Index: 2007 = 100
100
97
91
87
Durchschnittslohn je Beschäftigten (in Euro)
Index: 2007 = 100
100
102
101
106
Produktivität (Stück/Beschäftigten)
Index: 2007 = 100
100
93
85
96
Quelle: Fragebogenantworten.
(86)
Aufgrund der Rationalisierungen im Wirtschaftszweig der Union sank die Zahl der Beschäftigten im Bezugszeitraum um 13 %. Die Arbeitskosten je Beschäftigten erhöhten sich im Bezugszeitraum geringfügig um 6 %. Dieser Anstieg liegt unter der Inflationsrate im Bezugszeitraum und wird als natürlicher Anstieg gewertet.
4.4.7 Rentabilität, Cashflow, Investitionen, Kapitalrendite und Kapitalbeschaffungsmöglichkeit
Rentabilität der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer
2007
2008
2009
UZ
Verhältnis Nettoverlust/Umsatz in %
Index: 2007 = 100
100
76
408
236
Negativer Cashflow des Wirtschaftszweigs derUnion (in Euro)
Index: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Cashflow in % der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Index: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investitionen des Wirtschaftszweigs der Union (in Euro)
Index: 2007 = 100
100
56
68
65
Jährlicher Durchschnitt in %
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Negative Kapitalrendite des Wirtschaftszweigs der Union
Index: 2007 = 100
100
136
510
320
Quelle: Fragebogenantworten.
(87)
Die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union wurde als (in diesem Fall negativer) Nettogewinn vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware in Prozent des mit diesen Verkäufen erzielten Umsatzes ermittelt. Es wurde festgestellt, dass die Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union seit Beginn des betreffenden Zeitraums im Jahr 2007 negativ war und sich die Einbußen während des Bezugszeitraums beträchtlich verschärften. Nachdem sich diese Rentabilitätsverluste 2008 verringert hatten, nahmen sie 2009 während der allgemeinen Wirtschaftskrise erneut erheblich zu. Die wirtschaftliche Erholung, die sich im UZ bemerkbar machte, gestattete es dem Wirtschaftszweig der Union zwar, seine Umsatzverluste abzubauen, doch war die Branche von einer Rückkehr zu einer positiven Gewinnsituation nach wie vor weit entfernt.
(88)
Die Entwicklung des Cashflows, also der Möglichkeit des Wirtschaftszweigs, seine Tätigkeit selbst zu finanzieren, spiegelt weitgehend den Rentabilitätstrend wider. Der Cashflow war 2007 negativ und wies im Bezugszeitraum einen beträchtlichen Rückgang auf. Gleiches kann über die Kapitalrendite gesagt werden, die sich im Bezugszeitraum ähnlich negativ entwickelte wie die Geschäftsergebnisse des Wirtschaftszweigs der Union.
(89)
Aus den vorstehenden Gründen war der Wirtschaftszweig der Union nur noch begrenzt in der Lage zu investieren; der Cashflow war im Bezugszeitraum stark rückläufig. Infolgedessen gingen die Investitionen im Bezugszeitraum um rund 35 % zurück.
4.4.8 Wachstum
(90)
Der EU-Verbrauch blieb während des Bezugszeitraums recht stabil. Die Verkaufsmenge und der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union nahmen in diesem Zeitraum jedoch um 18 % bzw. 12 % ab.
4.4.9 Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne
(91)
Angesichts der Menge, des Marktanteils und der Preise der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern können die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen auf den Wirtschaftszweig der Union nicht als unerheblich angesehen werden.
4.5 Schlussfolgerung zur Schädigung
(92)
Die Untersuchung ergab, dass sich die meisten Schadensindikatoren wie die Produktion (- 17 %), die Kapazitätsauslastung (- 13 %), die Verkaufsmenge (- 18 %), der Marktanteil (- 12 %) und die Beschäftigung (- 14 %) im Bezugszeitraum verschlechterten. Außerdem entwickelten sich die Schadensindikatoren im Zusammenhang mit dem Geschäftsergebnis des Wirtschaftszweigs der Union, z. B. der Cashflow und die Rentabilität, deutlich negativ. Dadurch wurden die Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten des Wirtschaftszweigs der Union insbesondere im UZ eingeschränkt.
(93)
Aus dieser Analyse zog die Kommission den Schluss, dass der Wirtschaftszweig der Union eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
5 SCHADENSURSACHE
5.1 Vorbemerkungen
(94)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in den betroffenen Ländern den Wirtschaftszweig der Union in einem solchen Ausmaß schädigten, dass diese Schädigung als bedeutend bezeichnet werden kann. Andere bekannte Faktoren als die gedumpten Einfuhren, die den Wirtschaftszweig der Union möglicherweise zur gleichen Zeit geschädigt haben, wurden ebenfalls geprüft, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
5.2 Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(95)
Wie die Untersuchung ergab, blieb der EU-Verbrauch im Bezugszeitraum recht stabil, während sich die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern mit einem Zuwachs von 57 % mengenmäßig beträchtlich erhöhten.
(96)
Die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern setzten den Wirtschaftszweig der Union unter Druck; dies gilt besonders für das Jahr 2008, in dem diese Einfuhren um 58 % zunahmen. Im genannten Jahr lagen die aus den betroffenen Ländern verlangten Preise laut Eurostat-Daten erheblich unter den Preisen des Wirtschaftszweigs der Union. Dadurch büßte der Wirtschaftszweig der Union rund 12 % seines Marktanteils ein, während die betroffenen Länder ihren Marktanteil um 54 % steigerten.
(97)
Als Reaktion auf diesen Druck senkte der Wirtschaftszweig der Union 2009 seine Preise. Obwohl das Volumen der Einfuhren aus den betroffenen Ländern parallel mit dem Wirtschaftsabschwung und der Schrumpfung des EU-Markts zurückging (- 6,7 %), sank der Einfuhrpreis stärker als der Preis des Wirtschaftszweigs der Union, wodurch die Branche den verlorenen Marktanteil nicht wiedergewinnen konnte.
(98)
Während des UZ musste der Wirtschaftszweig der Union seine Preise weiter verringern; die Unterbietung aus den betroffenen Ländern betrug dabei überprüften Ausfuhrangaben zufolge immer noch 3 %. Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union erholten sich nach Menge (+ 4,3 %) und Wert (+ 3,9 %) geringfügig, doch die Branche konnte trotz der verringerten Differenz zum Einfuhrpreis der betroffenen Länder nicht von der Belebung des Verbrauchs profitieren; der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union blieb unverändert. Derweil wurde bei den Einfuhren aus den betroffenen Ländern im UZ ein weiterer Anstieg des Volumens (6,6 %) und des Marktanteils (2 %) verzeichnet.
5.3 Auswirkungen anderer Faktoren
(99)
Die weiteren im Zusammenhang mit der Schadensursache untersuchten Faktoren sind die Einfuhren aus anderen Ländern, die Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union und die Auswirkung der Wirtschaftskrise.
5.3.1 Einfuhren aus anderen Ländern (übrige Welt)
Menge der Einfuhren übrige Welt (Eurostat)
2007
2008
2009
UZ
Tonnen
32 874
31 446
38 295
30 495
Index: 2007 = 100
100
96
116
93
Jährlicher Durchschnitt in %
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Marktanteil übrige Welt
2007
2008
2009
UZ
Index: 2007 = 100
100
94
120
91
Jährlicher Durchschnitt in %
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Durchschnittspreis in Euro/Tonne übrige Welt (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Index: 2007 = 100
100
112
93
92
Jährlicher Durchschnitt in %
12 %
-17 %
-1 %
Quelle: Eurostat.
(100)
Laut Eurostat-Daten gingen die Mengen der Einfuhren der untersuchten Ware mit Ursprung in Drittländern, die nicht von dieser Untersuchung betroffen sind, im Bezugszeitraum um 7 % zurück. Auch der entsprechende Marktanteil dieser Länder schrumpfte, und zwar um 9 %.
(101)
Die Durchschnittspreise für diese Einfuhren lagen über den Preisen der ausführenden Hersteller in den betroffenen Ländern und über denen des Wirtschaftszweigs der Union.
(102)
In Anbetracht der vorstehenden Erläuterungen wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einfuhren aus diesen Drittländern nicht zur bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beitrugen.
5.3.2 Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union
Ausfuhrverkäufe an unabhängige Abnehmer (Volumen)
2007
2008
2009
UZ
Index: 2007 = 100
100
38
52
45
Jährlicher Durchschnitt in %
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Ausfuhrverkäufe an unabhängige Abnehmer (Wert)
2007
2008
2009
UZ
Index: 2007 = 100
100
78
74
76
Jährlicher Durchschnitt in %
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Preis je Einheit, Ausfuhrverkäufe an unabhängige Abnehmer
2007
2008
2009
UZ
Index: 2007 = 100
100
208
142
171
Jährlicher Durchschnitt in %
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
Im Bezugszeitraum gingen die Ausfuhrverkäufe des Wirtschaftszweigs der Union mengenmäßig um 55 % zurück. Die Auswirkungen dieses Rückgangs wurden jedoch teilweise dadurch ausgeglichen, dass sich der durchschnittliche Verkaufspreis je Einheit im selben Zeitraum um 71 % erhöhte, was den Rückgang des Werts der Ausfuhrverkäufe auf 24 % begrenzte. Dieser Aspekt führte in Verbindung mit der Tatsache, dass die Ausfuhrverkäufe lediglich 5 % der Gesamtverkäufe des Wirtschaftszweigs der Union im UZ ausmachten, zu der vorläufigen Schlussfolgerung, dass der ursächliche Zusammenhang zwischen der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und den Einfuhren aus den betroffenen Ländern trotz der Ausfuhrleistung weiterhin besteht.
5.3.3 Auswirkungen der Wirtschaftskrise
(104)
Die Wirtschaftskrise trug zum Verbrauchsrückgang in der Union und zum Preisdruck bei. Die verringerte Nachfrage nach der untersuchten Ware führte zum Produktionsrückgang im Wirtschaftszweig der Union und übte zum Teil auch Druck auf die Verkaufspreise aus.
(105)
Unter normalen wirtschaftlichen Bedingungen und ohne den starken Preisdruck und die gestiegenen Einfuhrmengen durch die gedumpten Einfuhren hätte der Wirtschaftszweig der Union möglicherweise zwar gewisse Schwierigkeiten gehabt, mit dem Verbrauchsrückgang und dem Anstieg der fixen Stückkosten aufgrund der gesunkenen Kapazitätsauslastung von 2007 bis zum UZ fertig zu werden. Die gedumpten Einfuhren haben die Folgen des Wirtschaftsabschwungs aber verstärkt und es unmöglich gemacht, die Ware wenigstens zum Herstellungspreis abzusetzen.
(106)
Aus dem dargelegten Sachverhalt geht hervor, dass der mit der Wirtschaftskrise verbundene Rückgang der EU-Nachfrage zwar zur Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen hat. Die Kommission vertritt jedoch die Auffassung, dass dies den bezüglich der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus den betroffenen Ländern festgestellten ursächlichen Zusammenhang nicht aufhebt.
5.4 Schlussfolgerung zur Schadensursache
(107)
Die vorstehende Analyse hat gezeigt, dass im Bezugszeitraum Volumen und Marktanteil der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren mit Ursprung in den betroffenen Ländern deutlich zunahmen. Zudem wurde festgestellt, dass die Preise dieser Einfuhren, welche unter den Preisen lagen, die vom Wirtschaftszweig der Union auf dem Unionsmarkt für gleichartige Warentypen berechnet wurden, gedumpt waren.
(108)
Diese Steigerung der Menge und des Marktanteils der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus den betroffenen Ländern erfolgte zeitgleich mit einem allgemeinen, kontinuierlichen Rückgang des Verbrauchs in der Union im selben Zeitraum und dem Verlust von Marktanteilen des Wirtschaftszweigs der Union. Hinzu kommt, dass es den Ausführern aus den betroffenen Ländern ab 2008 im Zuge des allgemeinen Wirtschaftsabschwungs und des rückläufigen EU-Verbrauchs gelang, ihren Marktanteil zu behaupten, indem sie die Preise senkten und dabei weiterhin den EU-Preis unterboten. Gleichzeitig war zu beobachten, dass sich der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union und die Hauptindikatoren für dessen wirtschaftliche Lage weiter negativ entwickelten. Der enorme Anstieg der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus Indien, Indonesien und Malaysia, mit denen die Preise des Wirtschaftszweigs der Union ständig unterboten wurden, führte de facto zu einem Rentabilitätsverlust des Wirtschaftszweigs der Union, was im UZ gravierende Verluste verursachte.
(109)
Die Prüfung der anderen bekannten Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, ergab, dass sie den ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union nicht entkräften.
(110)
Die vorstehende Analyse, bei der die Auswirkungen aller bekannten Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union ordnungsgemäß von den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren abgegrenzt wurden, führte vorläufig zu dem Schluss, dass die gedumpten Einfuhren aus Indien, Indonesien und Malaysia eine bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung verursachten.
6 UNIONSINTERESSE
6.1 Vorbemerkungen
(111)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde untersucht, ob trotz der vorläufigen Schlussfolgerung zum schädigenden Dumping zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen in diesem Fall dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde. Dabei wurden die Interessen aller Beteiligten berücksichtigt, einschließlich derjenigen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer und der Verwender der betroffenen Ware.
6.2 Wirtschaftszweig der Union
(112)
Der Wirtschaftszweig der Union hat durch die gedumpten Einfuhren aus Indien, Indonesien und Malaysia eine bedeutende Schädigung erlitten. Es wird daran erinnert, dass die meisten Schadensindikatoren im Bezugszeitraum eine negative Entwicklung aufwiesen. Vor allem die Schadensindikatoren im Zusammenhang mit dem Geschäftsergebnis des Wirtschaftszweigs der Union wie der Cashflow, die Kapitalrendite und die Rentabilität entwickelten sich deutlich negativ. Werden keine Maßnahmen getroffen, dürfte sich die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union weiter verschlechtern.
(113)
Es steht zu erwarten, dass durch die Einführung vorläufiger Antidumpingzölle auf dem Unionsmarkt wieder faire Handelsbedingungen hergestellt werden und dass der Wirtschaftszweig der Union seine Preise für die untersuchte Ware dann so gestalten kann, dass sie die verschiedenen Kostenparameter und die Marktbedingungen widerspiegeln. Es kann davon ausgegangen werden, dass die Einführung vorläufiger Maßnahmen den Wirtschaftszweig der Union in die Lage versetzen wird, zumindest einen Teil des im Bezugszeitraum verlorenen Marktanteils zurückzugewinnen, was weitere positive Auswirkungen auf seine Finanzlage und Rentabilität haben wird.
(114)
Es wird daher der Schluss gezogen, dass die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren der untersuchten Ware aus Indien, Indonesien und Malaysia im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union läge.
6.3 Einführer
(115)
Es wurden Fragebogen an 21 Einführer in der Union verschickt. Nur zwei Einführer, beide mit Sitz im Vereinigten Königreich, auf die im UZ zusammen 0,3 % der gesamten Einfuhren aus den betroffenen Ländern entfielen, arbeiteten an der Untersuchung mit. Nur der größere der beiden Einführer wurde aufgesucht. Vor Ort verweigerte dieser Einführer jedoch die Einsicht in seine Bücher, so dass relevante Informationen nicht überprüft werden konnten. Es war allerdings klar, dass die Einführung von Antidumpingmaßnahmen für dieses Unternehmen zwar höhere Kosten bedeuten, aber für seine Geschäftstätigkeit keine wirklich gravierenden Probleme darstellen würde, selbst wenn es dieselben Abnehmer bedienen oder notfalls das Geschäftsfeld wechseln würde.
(116)
Ausgehend von den verfügbaren Informationen wurde daher der Schluss gezogen, dass sich die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen zwar negativ auf den obengenannten Einführer auswirken würde, dieser aber auch in der Lage wäre, die Kostensteigerung wenigstens teilweise an seine Abnehmer weiterzugeben und/oder zu anderen Bezugsquellen zu wechseln. Die Einführung vorläufiger Maßnahmen dürfte sich daher auf die Einführer nicht sehr negativ auswirken.
6.4 Verwender
(117)
Die Verwender der untersuchten Ware zeigten großes Interesse an diesem Fall. Es wurde Kontakt zu 97 Verwendern aufgenommen, wovon 21 an der Untersuchung mitarbeiteten. Auf diese kooperierenden Verwender entfielen im UZ rund 25 % der Einfuhren der betroffenen Ware in die EU. Diese Unternehmen sind überall in der Union niedergelassen und in den Bereichen Körperpflegemittel sowie häusliche und industrielle Reinigungsmittel tätig.
(118)
Von den 21 Unternehmen wurden fünf aufgesucht; auf diese entfielen im UZ 18 % der gesamten EU-Einfuhren der untersuchten Ware aus den betroffenen Ländern. Gestützt auf die überprüften Informationen lässt sich erkennen, dass der Anteil der untersuchten Ware an den Produktionskostenstrukturen dieser Unternehmen bedeutend ist; er bewegt sich je nach Endprodukt zwischen 10 % und 20 %.
(119)
Bei drei der fünf besuchten Unternehmen arbeiten rund 15 % der Gesamtzahl der Beschäftigten in Bereichen, in denen die betroffene Ware verwendet wird; in einer Firma beläuft sich dieser Prozentsatz auf 70 %, während bei dem anderen Unternehmen wegen der komplexen Unternehmensstruktur und der Vielzahl der Produkte diese Angabe nicht möglich war.
(120)
Im UZ kam der die untersuchte Ware verwendende Teilbereich auf einen Anteil am Gesamtgeschäft der aufgesuchten Unternehmen von durchschnittlich 22 %, während die durchschnittliche Gewinnspanne dieses Geschäftszweigs rund 6 % betrug. Auf dieser Basis und angesichts der relativ geringen Höhe der vorgeschlagenen Maßnahmen wurden die Auswirkungen vorläufiger auf die Einfuhren aus den betroffenen Ländern erhobener Antidumpingzölle als insgesamt recht begrenzt eingeschätzt. Einige Verwender brachten vor, die Einführung von Antidumpingmaßnahmen würde zu Schwierigkeiten bei der Verfügbarkeit der untersuchten Ware in der EU führen, da es nur zwei große Hersteller in der Union gebe und die Nachfrage nach der untersuchten Ware immer stärker anziehe. Es sei jedoch daran erinnert, dass der relativ geringe Umfang der vorgeschlagenen Maßnahmen die Möglichkeit nicht ausschließt, die untersuchte Ware aus den betroffenen Ländern einzuführen. Außerdem war die Produktionskapazität der beiden Unionshersteller im Bezugszeitraum nicht ausgelastet. Darüber hinaus sind Einfuhren auch aus anderen, keinen Maßnahmen unterliegenden Drittländern jederzeit möglich. Daher wurde dieses Vorbringen zurückgewiesen.
(121)
Berücksichtigt man das oben Ausgeführte, dürften die Auswirkungen insgesamt begrenzt bleiben, selbst wenn die meisten Verwender die Maßnahmen gegenüber den Einfuhren aus den betroffenen Ländern spüren dürften. Auf der Grundlage der verfügbaren Informationen wurde daher vorläufig der Schluss gezogen, dass Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren der untersuchten Ware aus den betroffenen Ländern keine bedeutenden negativen Auswirkungen für die Verwender der betroffenen Ware haben werden.
6.5 Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(122)
Aufgrund des vorstehenden Sachverhalts wurde der vorläufige Schluss gezogen, dass auf Basis der vorliegenden Informationen zum Unionsinteresse insgesamt keine zwingenden Gründe gegen die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegenüber den Einfuhren der untersuchten Ware aus den betroffenen Ländern sprechen.
7 VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(123)
In Anbetracht der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Antidumpingmaßnahmen eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
7.1 Schadensbeseitigungsschwelle
(124)
Bei der Festsetzung der Höhe dieser Maßnahmen wurden die festgestellten Dumpingspannen und der Zollsatz berücksichtigt, der zur Beseitigung der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union erforderlich ist.
(125)
Bei der Ermittlung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde berücksichtigt, dass etwaige Maßnahmen es dem Wirtschaftszweig der Union ermöglichen sollten, seine Produktionskosten zu decken und einen angemessenen Gewinn vor Steuern zu erzielen, der in einer solchen Branche unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, beim Verkauf der gleichartigen Ware in der Union erwirtschaftet werden könnte.
(126)
Daher wurde die Schadensbeseitigungsschwelle gestützt auf einen Vergleich zwischen dem Durchschnittspreis der gedumpten Einfuhren und dem Zielpreis des Wirtschaftszweigs der Union berechnet. Der Zielpreis wurde ermittelt, indem der Verkaufspreis des Wirtschaftszweigs der Union auf Kostendeckungsbasis (wegen der im UZ verzeichneten Verluste der Branche) berechnet und zu diesem Verkaufspreis eine Zielgewinnspanne addiert wurde. Der Wirtschaftszweig der Union machte geltend, 15 % seien als Zielgewinnspanne angemessen, konnte dies aber nicht belegen. Deshalb wurde die Zielgewinnspanne vorläufig auf 7,7 % festgesetzt; dies entspricht der letzten Gewinnspanne, die einer der Antragsteller im letzten rentabel abgeschlossenen Jahr vor dem Bezugszeitraum erzielte.
(127)
Die durchschnittliche Preisunterbietungsspanne wurde auf 24,2 % für Indien, 9,1 % für Indonesien und 25,7 % für Malaysia festgelegt.
7.2 Vorläufige Maßnahmen
(128)
Aus den dargelegten Gründen sollte ein vorläufiger Antidumpingzoll gegenüber den Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in Indien, Indonesien und Malaysia nach Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung (Regel des niedrigeren Zolls) in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist, festgesetzt werden. Mit einer Ausnahme basieren sämtliche vorläufigen Antidumpingzollsätze auf der Dumpingspanne.
(129)
Auf dieser Grundlage werden folgende vorläufige Antidumpingzölle vorgeschlagen, und zwar auf der Basis des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt:
Land
Unternehmen
Vorläufiger Antidumpingzoll in %
Indien
VVF Limited
4,8
Alle übrigen Unternehmen
9,3
Indonesien
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Alle übrigen Unternehmen
7,6
Malaysia
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Alle übrigen Unternehmen
13,8
(130)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegeln sie die Lage der betroffenen Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zu den landesweiten Zollsätzen für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in den betroffenen Ländern haben und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt werden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht mit Name und Anschrift im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(131)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Zollsätze (z. B. infolge einer Namensänderung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission zu richten (4); beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlandsverkäufe, Ausfuhrverkäufe im Zusammenhang mit z. B. der Namensänderung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich, wird die Verordnung entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
(132)
Damit die ordnungsgemäße Anwendung des Antidumpingzolls gewährleistet ist, sollte der residuale Zollsatz nicht nur für die nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller, sondern auch für jene Hersteller gelten, die im UZ keine Ausfuhren in die Union getätigt haben.
(133)
Im Interesse einer ordnungsgemäßen Verwaltung sollte eine Frist festgesetzt werden, innerhalb derer die interessierten Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist meldeten, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung beantragen können. Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass die Feststellungen zur Einführung von Zöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf etwaige endgültige Maßnahmen möglicherweise überprüft werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein vorläufiger Antidumpingzoll eingeführt auf die Einfuhren von gesättigten Fettalkoholen der C-Kettenlängen C8, C10, C12, C14, C16 und C18 (ohne verzweigte Isomere), einschließlich gesättigter Fettalkohole einer Fraktion (auch als „Einzelfraktionen“ oder „single cuts“ bezeichnet), sowie Fettalkoholgemischen überwiegend der C-Kettenlängenbereiche C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (gewöhnlich als C8-C10 kategorisiert), Fettalkoholgemischen überwiegend der C-Kettenlängenbereiche C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (gewöhnlich als C12-C14 kategorisiert) und Fettalkoholgemischen überwiegend des C-Kettenlängenbereichs C16-C18 mit Ursprung in Indien, Indonesien und Malaysia, die derzeit unter den KN-Codes ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 und ex 3823 70 00 (TARIC-Codes 2905168510, 2905190060, 3823700011 und 3823700091) eingereiht werden.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende vorläufige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Land
Unternehmen
Vorläufiger Antidumpingzoll in %
TARIC-Zusatzcode
Indien
VVF Limited, Sion (East), Mumbai
4,8
B110
Alle übrigen Unternehmen
9,3
B999
Indonesien
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Alle übrigen Unternehmen
7,6
B999
Malaysia
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Alle übrigen Unternehmen
13,8
B999
(3) Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Europäischen Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Fakten und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung Anmerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 10. Mai 2011