РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1043/2011 НА КОМИСИЯТА
от 19 октомври 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на оксалова киселина с произход от Индия и Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване
(1)
На 26 януари 2011 г. Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известието за откриване“), откриването на антидъмпингово производство във връзка с вноса в Съюза на оксалова киселина с произход от Индия и Китайската народна република („КНР“) или (наричани по-нататък „засегнатите държави“).
(2)
Антидъмпинговото производство беше открита след жалба, подадена на 13 декември 2010 г. от Европейския съвет на химическата промишленост (CEFIC) от името на дружеството Oxaquim S.A. („жалбоподателят“), представляващо голяма част - в случая над 25 % - от общото производство на оксалова киселина в Съюза. Жалбата съдържаше доказателства prima facie за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за започване на производство.
1.2. Страни, засегнати от производството
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на производството жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители и представителите на засегнатите държави, вносителите, потребителите и асоциациите, за които е известно, че са засегнати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, заради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(4)
С оглед на явно големия брой производители износители от засегнатите държави в известието за откриване беше предвидено изготвянето на извадка за определяне на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима извадка и ако това е така, да подбере такава, всички производители износители от засегнатите държави бяха помолени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, за периода 1 януари 2010 г. - 31 декември 2010 г. Четири индийски дружества, едно от които не е докладвало никакви продажби в Съюза, и три групи на дружества от КНР отговориха на мярката за изготвяне на извадка. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие дружества или групи на дружества изготвянето на извадка не беше счетено за необходимо нито за Индия, нито за КНР и всички страни бяха уведомени, че няма да се подбира извадка.
(5)
Впоследствие една група на дружества от КНР прекрати съдействието си на разследването на ранен етап. В допълнение, едно индийско дружество отказа достъп на Комисията до производствената си инсталация за извършването на проверка. Вследствие, за него беше счетено, че не оказва съдействие съгласно член 18, параграф 1 от основния регламент и надлежно беше уведомено за възможните последици от това.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на оказващите съдействие китайски производители износители и на органите на КНР в срока, определен в известието за откриване. Една китайска група на дружества поиска ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, или при отказ на такова - ИТ, докато друга група на дружества поиска само ИТ.
(7)
Въпросници бяха изпратени на всички известни засегнати страни. Отговори бяха получени от три дружества от Индия и от две групи от дружества от КНР, както и от жалбоподателя. Другият производител от Съюза не оказа съдействие. Отговори на въпросника бяха получени също така от трима потребители и осем вносители, от които бяха посетени всички потребители и четирима вносители.
(8)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинг, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на територията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
-
Oxaquim S.A. (Испания)
б)
Потребители
-
OMG Kokkola (Финландия)
-
P.A.G. Srl (Италия)
-
Третият потребител пожела самоличността му да не бъде разкривана
в)
Вносители
-
Brenntag BV (Нидерландия)
-
Brenntag Sp. z o.o. (Полша)
-
Norkem Limited (Обединено кралство)
-
Geratech Marketing (Белгия)
г)
Производители износители от Индия
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
д)
Производители износители от Китай
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd и Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. („група Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd и Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. („група Shanxi Reliance“)
1.3. Разследван период
(9)
Разследването за дъмпинг и вреда обхваща периода 1 януари 2010 г. - 31 декември 2010 г. („разследван период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(10)
Разглежданият продукт е оксалова киселина, независимо дали е под формата на дихидрат (номер по CUS 0028635-1 и номер по CAS 6153-56-6) или на анхидрид (номер по CUS 0021238-4 и номер по CAS 144-62-7) и независимо дали е под формата на воден разтвор или не, понастоящем попадаща в код по КН ex 2917 11 00 и с произход Индия или КНР. Съществуват два типа оксалова киселина: нерафинирана оксалова киселина и рафинирана оксалова киселина. Рафинираната оксалова киселина, която се произвежда в КНР и не се произвежда в Индия, се произвежда посредством процес на пречистване на нерафинирана оксалова киселина, като целта е отстраняването на желязото, хлоридите, следите от метали и другите примеси.
(11)
Оксаловата киселина се използва за широк кръг приложения, напр. като редуциращо или избелващо вещество, във фармакологичния синтез и при производството на химикали.
2.2. Сходен продукт
(12)
Разследването показа, че оксаловата киселина, която се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, оксаловата киселина, която се произвежда и продава на вътрешните пазари на Индия и на КНР, и оксаловата киселина, която се внася в Съюза от Индия и КНР, като цяло имат еднакви основни физически и химически характеристики и еднакви основни крайни употреби.
(13)
Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Индия
3.1.1. Предварителна бележка
(14)
По време на посещението за проверка в Индия едно дружество не предостави поисканата информация нито навреме, нито в исканата форма. В резултат на това Комисията не беше в състояние да провери информацията, подадена в отговор на антидъмпинговия въпросник. Дружеството беше уведомено писмено, че може да бъде счетено като страна, която не оказва съдействие, и че заключението може да се изготви въз основа на наличните факти. В отговора си дружеството изтъкна смекчаващи обстоятелства, които обаче не бяха такива, че да доведат до различно заключение. Вследствие, за това дружество беше приложен член 18 и заключението беше изготвено въз основа на наличните факти. В съответствие с това само за един производител износител от Индия беше счетено, че оказва съдействие на Комисията в настоящото разследване.
3.1.2. Нормална стойност
(15)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо проучи дали вътрешните продажби на сходния продукт на независими клиенти от страна на производителя износител са представителни. Тъй като тези продажби са представлявали над 5 % от обема на продажбите му в Съюза на разглеждания продукт, тя стигна до заключението, че общите продажби на сходния продукт са представителни.
(16)
След това Комисията провери дали вътрешните продажби на производителя износител могат да се считат за извършени при обичайните търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните вътрешни продажби на сходния продукт на независими клиенти от всичките продажби на сходния продукт.
(17)
Когато рентабилните продажби възлизат най-малко на 80 % от всички продажби, нормалната стойност ще бъде изчислена на базата на всички продажби, включително и нерантабилните. От друга страна, ако рентабилните продажби възлизат на по-малко от 80 %, но над 20 % от всички продажби, и ако среднопретеглената стойност на пълните разходи е по-висока от среднопретеглената цена, нормалната стойност ще бъде изчислена на базата само на рентабилните продажби. За дадена продажба се счита, че е рентабилна, когато единичната цена е равна или надхвърля разходите за производство.
(18)
Анализът на Комисията на вътрешните продажби показа, че 41 % от всички продажби на разглеждания продукт са били рентабилни и среднопретеглената стойност на пълните разходи е по-висока от среднопретеглената цена. Съответно нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена цена само от рентабилните продажби.
3.1.3. Износна цена
(19)
И двамата производители износители от Индия са изнасяли разглеждания продукт пряко за независими клиенти в Съюза. Поради това в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент износните цени са установени на базата на цените, които действително са платени или са платими от тези независими клиенти за разглеждания продукт, когато се изнася за Съюза.
3.1.4. Сравнение
(20)
Сравнението между нормалната стойност и износната цена беше направено на базата на цената франко завод. За да се гарантира обективност на сравнението между нормалната стойност и износната цена, бяха направени необходимите промени под формата на корекции за разликите, които влияят на цените и тяхната сравнимост в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(21)
Съответно бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, обработка и опаковане, разходите за кредитиране и комисионни.
3.1.5. Дъмпингов марж
(22)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговият марж за оказващия съдействие производител от Индия е определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената износна цена.
(23)
На тази основа временно приетият дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 22,8 % за Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други производители износители от Индия, степента на съдействие беше установена чрез сравнение между обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащия производител износител, и статистическите данни от Евростат. Като се има предвид, че съдействието от Индия беше слабо, т.е. 38 %, е счете за целесъобразно дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички износители от Индия, да се определи въз основа на най-дъмпинговата трансакция на съдействащия производител.
(25)
Въз основа на това равнището на дъмпинга за цялата държава е определено временно на 43,6 % от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито.
3.2. Китайска народна република
3.2.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)/Индивидуално третиране (ИТ)
(26)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент нормалната стойност за вноса от КНР се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за производителите, за които се установи, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са представени в обобщен вид по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата и разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат добър комплект от основна счетоводна документация, която е подлагана на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и е прилагана за всички цели;
-
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законите относно несъстоятелността и собствеността гарантират стабилност и правна сигурност; и
-
определянето на обменните курсове е в съответствие с пазарните курсове.
(27)
Една група на дружества от КНР поиска ТДПИ и подаде формуляри за ТДПИ за трите дружества, участващи в производството и търговията с разглеждания продукт. Предоставената информация впоследствие беше проверена от Комисията на място във въпросните дружества.
(28)
Проучването за ТДПИ показа, че едно от дружествата не отговаря на изискванията на критерии 1-3. Първо, то не показа, че разходите му отразяват пазарните стойности поради значителната финансова намеса на държавата, която влияе на структурата на разходите на дружеството под формата напр. на временни данъчни облекчения и безлихвени заеми. Второ, проучването за ТДПИ установи редица сериозни недостатъци и грешки в неговото счетоводство и това, че не е одитирано в съответствие с международните счетоводни стандарти (МСС). Трето, по отношение на правата на земеползване на дружеството бяха открити изкривявания, пренесени от предишната непазарна икономическа система. По-специално дружеството е получило сертификат за земеползване, без да отговаря на договорните условия или да е платило пълната стойност.
(29)
В допълнение друго дружество от групата не показа, че отговаря на критерий 2, предвид факта, че на сметките му не е извършен независим одит.
(30)
Комисията запозна засегнатата група от дружества и жалбоподателя с резултатите от проучването за ТДПИ и им предостави възможността да представят коментари. С резултатите от проучването бяха запознати и органите на КНР. Комисията не получи коментари.
(31)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че две от дружествата в групата не отговарят на критериите за ТДПИ. В съответствие с постоянната практика на Съюза да проучва дали дадена група на свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ, на групата като цяло беше отказано ТДПИ.
(32)
Както е упоменато в съображение 6 по-горе, и двете съдействащи групи от дружества от Китай поискаха ИТ. Тъй като беше установено, че и двете групи отговарят на всички критерии от член 9, параграф 5 от основния регламент, на временна основа беше решено, че ще им бъде предоставено ИТ.
3.2.2. Държава аналог
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на вътрешните цени или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(34)
В известието за откриване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Индия като подходящата държава аналог за установяване на нормалната стойност и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Не бяха получени коментари. Във всички случаи Комисията счита Индия като подходяща държава аналог, тъй като единствената друга произвеждаща държава извън Съюза - Япония, има монополен пазар, който е затворен за конкуренция и произвежда оксалова киселина по уникален метод, който не е сравним с този в КНР. За разлика от това индийските производители използват производствен метод, сравним с този в КНР, и са подложени на конкуренция на вътрешния си пазар.
3.2.3. Нормална стойност
(35)
Китайските дружества произвеждат и изнасят два типа оксалова киселина за Съюза: нерафинирана оксалова киселина и рафинирана оксалова киселина. Рафинираната оксалова киселина, която не се произвежда в държавата аналог, се произвежда чрез процес на пречистване на нерафинирана оксалова киселина, като целта е отстраняване на желязото, хлоридите, следите от метали и другите примеси. Допълнителните разходи за производството на рафинирана оксалова киселина се оценяват на 12 % в сравнение с производството на нерафинирана оксалова киселина. Съответно Комисията счете за целесъобразно да установи нормална стойност за двата типа оксалова киселина.
(36)
По отношение на нерафинираната оксалова киселина нормалната стойност беше установена на базата на нормалната стойност, определена за Индия в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Нормалната стойност беше установена, както е описано в съображение 18 по-горе, на базата само на рентабилните продажби. По отношение на рафинираната оксалова киселина, която не се произвежда в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше конструирана на базата на производствените разходи за нерафинирана оксалова киселина в държавата аналог. Производствените разходи се завишават с 12 %, за да се вземат предвид допълнителните производствени разходи (вж. съображение 35 по-горе) плюс разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата.
(37)
Разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата бяха установени аналогично на член 2, параграф 6 от основния регламент, посредством събиране на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за вътрешните продажби на нерафинирана оксалова киселина, осъществени от съдействащия производител износител в държавата аналог.
3.2.4. Износна цена
(38)
Тъй като и на двете групи беше предоставено ИТ, износната цена беше установена на базата на действително платените или платими цени от първия независим клиент в Съюза в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(39)
И двамата производители износители от КНР са изнасяли оксалова киселина за Съюза посредством свързани търговци, което допълнително е повишило цената, платена на производителите. Тази надценка се взема предвид, когато се сравнява износната цена с установената нормална стойност (вж. съображение 42 по-долу).
3.2.5. Сравнение
(40)
По отношение на нерафинираната оксалова киселина износната цена на ниво франко завод беше сравнена с нормалната стойност, установена за държавата аналог.
(41)
Износната цена за рафинирана оксалова киселина на ниво франко завод беше сравнена с конструираната нормална стойност (вж. съображение 36 по-горе).
(42)
За да се гарантира обективност на сравнението между нормалната стойност или конструираната нормална стойност и износната цена, бяха направени необходимите промени под формата на корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. По-специално беше извършена корекция по силата на член 2, параграф 10, буква и) за комисионните, получени от свързани търговци.
(43)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията е установила, че свързаните търговци, посредством които производителите износители от КНР са изнасяли оксалова киселина за ЕС, не могат да бъдат считани за вътрешни търговски поделения, тъй като търгуват също така с оксалова киселина и с други химически продукти, които си набавят от несвързани доставчици, независимо дали с цел износ и/или вътрешни продажби. Поради това се стигна до заключението, че функциите на тези търговци са сходни с тези на агент, който работи на базата на комисионни. Съответно надценката, прилагана от търговците, беше извадена, за да се гарантира обективност на сравнението между износната цена и нормалната стойност. Корекцията беше изчислена на базата на печалбата на един несвързан търговец от ЕС и разходите за реализация, общите и административните разходи на съответния китайски търговец.
(44)
Освен това допълнителни корекции бяха направени по целесъобразност по отношение на непрякото данъчно облагане, разходите за транспорт, застраховка, обработка и съпътстващите разходи, разходите за опаковане и кредитиране, в случаите, в които беше установено, че са били разумни, точни и подкрепени от проверени доказателства.
3.2.6. Дъмпингови маржове
(45)
По силата на член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове бяха установени на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност на всеки тип продукт със среднопретеглената износна цена на всяко дружество на разглеждания продукт за Съюза, както е посочено по-горе.
(46)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd и Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други производители износители от КНР, степента на съдействие беше установена чрез сравнение между обемите на износа за Съюза, които са съобщени от съдействащите производители износители, и статистическите данни от Евростат.
(48)
Като се има предвид, че съдействието от Китай беше слабо - около 46 %, се счете за целесъобразно, че дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други износители от КНР, следва да бъде установен въз основа на най-дъмпинговата трансакция на съдействащите износители.
(49)
Въз основа на това равнището на дъмпинга за цялата държава е определено временно на 52,2 % от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(50)
Жалбата беше подадена от Европейския съвет на химическата промишленост (CEFIC) от името на Oxaquim S.A., наричано по-нататък „жалбоподателят“ - производител на оксалова киселина в Съюза, представляващ голяма част от общото производство в Съюза през РП. Втори производител от Съюза - Clariant, не се противопостави на започването на разследване, но реши да не съдейства. Понастоящем в Съюза няма друг производител на разглеждания продукт. На тази база, двамата производители Oxaquim S.A. и Clariant съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и представляват 100 % от производството на Съюза. По-нататък те ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
(51)
За установяването на общото производство на Съюза беше използвана цялата налична информация относно двамата производители Oxaquim S.A. и Clariant, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от жалбоподателя преди и след започването на разследването. На тази база, общото производство на Съюза беше определено в интервала 11 000-15 000 тона за разглеждания период.
4.2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(52)
Беше установено, че един от производителите от Съюза е използвал част от производството си на оксалова киселина като междинна суровина за производството на оксалати (тетра-оксалат, acetosella и натриеви биоксалати). Тази оксалова киселина само е била прехвърляна (без фактуриране) в рамките на същото дружество. Това вътрешно използване на оксалова киселина не влиза на свободния пазар и така не се излага на пряка конкуренция от вноса на разглеждания продукт. За разлика от това беше установено, че производството, предназначено за продажба на свободния пазар, е в пряка конкуренция с вноса на разглеждания продукт.
(53)
За да се създаде възможно най-пълна картина на състоянието на промишлеността на Съюза, бяха събрани и анализирани данни за цялата дейност с оксалова киселина и след това беше определено дали производството е било предназначено за вътрешно използване или за свободния пазар.
(54)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, беше установено, че анализът и оценката трябва да се съсредоточат върху ситуацията, която преобладава на свободния пазар: обем на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял, растеж, обем на износа, цени, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток.
(55)
По отношение на другите икономически показатели обаче на базата на разследването беше установено, че те могат да бъдат проучени в достатъчна степен само ако се разглежда цялостната дейност. Действително, производството (както за вътрешно използване, така и предназначеното за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, възнагражденията и способността за привличане на капитал зависят от цялостната дейност, независимо от това дали производството е предназначено за вътрешно използване или е продавано на свободния пазар.
4.3. Потребление на Съюза
(56)
Като се има предвид, че оксаловата киселина е част от код по КН, който включва и други продукти, установяването на обемите на вноса на базата на данните от Евростат не беше възможно. Съответно потреблението беше установено на базата на данни за обемите на вноса, предоставени от жалбоподателя, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители от засегнатите държави, както и обема на общите продажби на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза.
(57)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта да се защити поверителната търговска информация в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението през разглеждания период беше индексирано.
Таблица 1
Потребление в Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
124
61
95
(58)
През 2008 г. е имало рязко увеличение на общото потребление в Съюза с 24 %, докато през следващата година потреблението е спаднало с 50 %, преди отново да се увеличи през РП. Като цяло потреблението на пазара на ЕС е намаляло с 5 % през разглеждания период.
5. ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
5.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(59)
Комисията проучи дали вносът на оксалова киселина от КНР и Индия следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(60)
По отношение на въздействието на вноса с произход от КНР и Индия разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и че обемът на дъмпинговия внос от всяка от двете засегнати държави не е пренебрежимо малък по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(61)
По отношение на условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Индия от една страна, и между дъмпинговия внос от Китай и Индия и сходния продукт, от друга страна, разследването установи, че са сходни. По-точно внесените продукти са продавани посредством същите канали за продажба и на сходни категории клиенти, като по този начин са се конкурирали един с друг и с оксаловата киселина, произведена в Съюза.
(62)
С оглед на гореизложеното временно се приема, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от КНР и Индия следва да се разглежда кумулативно.
5.2. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави
(63)
Разследването показа, че вносът на оксалова киселина от КНР и Индия се е развил, както следва:
Таблица 2
Внос от КНР и Индия
Обеми на вноса (MT)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
КНР и Индия
7 629
11 763
4 707
7 969
Индекс (2007 г. = 100)
100
154
62
104
Пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
100
125
101
110
Източник: Информация от жалбоподателя и от отговори на въпросника
(64)
През разглеждания период вносът от засегнатите държави е нараснал с 4 % по обем, докато през същия период общото потребление на пазара на ЕС е намаляло с 5 % (вж. таблица 1 по-горе). Както е показано в таблицата по-горе, между 2007 г. и 2008 г. налице е бил също така значителен растеж на пазарния дял от 25 %, а през разглеждания период - от 10 %.
5.3. Цена на дъмпинговия внос и подбиване на цената
(65)
Развитието на средните цени на вноса от засегнатите държави е както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от КНР и Индия
Цени на вноса (EUR/MT)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
КНР и Индия
470
641
474
545
Индекс (2007 г. = 100)
100
136
101
116
(66)
Между 2007 г. и 2008 г. цените на вноса са се повишили с 36 %, преди да спаднат през 2009 г. до равнища, сходни с тези през 2007 г. През РП цените отново са се повишили с почти 15 %. През разглеждания период цените са се увеличили с 16 %. Въпреки това се вижда, че между 2008 г. и РП цените на вноса са се понижили с 20 % независимо от увеличението на цените в този период на основните изходни суровини (въглеродни източници и енергия).
(67)
За целите на анализа на подбиването на цената среднопретеглените продажни цени, прилагани от промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани за франко завод, т.е. без да са включени разходите за транспорт в Съюза и след като са извадени отстъпките и рабатите, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на съдействащите износители от КНР и Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, т.е. с извадени отстъпки и коригирани, когато е необходимо, към цената CIF на границата на Съюза, надлежно коригирана с разходите за митническото освобождаване и с разходите след осъществяването на вноса.
(68)
Сравнението показа, че през РП разглежданият дъмпингов продукт с произход от КНР и Индия, който е бил продаван в Съюза, е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза между 16,9 % и 34,6 %. Това ниво на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие на цените на пазара, като това е довело да значително свиване на цените.
6. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(69)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(70)
Макроикономическите показатели (производство, капацитет, използван капацитет, обеми на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, възнаграждения и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на нивото на промишлеността на Съюза, докато микроикономическите показатели (складова наличност, продажни цени, рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции, производствени разходи) се основаваха на информацията, получена от надлежно проверените въпросници, предадени от единствения съдействащ производител от Съюза.
(71)
Като се има предвид, че данните за анализ на вредата главно са получени само от един източник, данните, свързани с промишлеността на Съюза, трябва да бъдат индексирани с цел да се запази поверителността в съответствие с член 19 от основния регламент.
6.2. Данни, свързани с промишлеността на Съюза (макроикономически показатели)
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 4
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
101
89
106
Общ производствен капацитет
100
100
77
77
Общо използване на капацитета
100
101
116
138
(72)
Горната таблица включва данни за производството, производствения капацитет и използването на капацитета на промишлеността на Съюза, както и данни за 2007 г. и 2008 г. за един друг производител от Съюза, който е спрял да произвежда оксалова киселина през 2008 г.
(73)
Както е показано в таблицата по-горе, производството на промишлеността на Съюза е било сравнително стабилно през 2007 г. и 2008 г. преди да спадне рязко през 2009 г. Производството се е увеличило през РП. Като цяло през разглеждания период производството се е увеличило с 6 %.
(74)
Поради затварянето през 2008 г. на производствените съоръжения на един друг производител от Съюза, през същата година производственият капацитет на промишлеността на Съюза е спаднал рязко с 23 %.
(75)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. увеличаване на обема на производството и намаляване на производствения капацитет, дължащо се на затварянето от 2008 г. насам на производствена единица от третия производител от Съюза, е довело до значително нарастване на използването на капацитета с 38 % през разглеждания период.
6.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
Обеми на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
97
61
86
Пазарен дял (%)
100
79
99
91
(76)
Обемите на продажбите за 2007 г. и 2008 г. включват продажбите от страна на производителя от Съюза, който от 2008 г. е спрял производството си.
(77)
Докато през разглеждания период потреблението на Съюза е намаляло с 5 % (вж. съображение 58 по-горе), през същия период обемът на продажбите на разглеждания продукт от страна на промишлеността на Съюза на независими клиенти на пазара на Съюза е намалял с 14 %, което се е изразило в загуба на пазарен дял от 9 %.
(78)
Когато се разглежда развитието през разглеждания период, спадът от 14 % в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е много по-ясно изразен от намалението от 5 % на потреблението на Съюза. Вследствие на това през същия период пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалял значително с 9 процентни пункта.
6.2.3. Заетост, производителност и възнаграждения
Таблица 6
Заетост, производителност и възнаграждения
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
119
108
96
Обща производителност (единица/заето лице)
100
85
83
111
Общ размер на годишните възнаграждения
100
121
110
99
Средни разходи за труд за заето лице
100
119
118
104
(79)
През разглеждания период броят на заетите лица е намалял с 4 %. Следва да се отбележи, че производството на оксалова киселина не е трудоемко.
(80)
През разглеждания период общата производителност на заето лице се е увеличила с 11 %, тъй като производството се е увеличило, а е имало спад в броя на заетите лица.
(81)
През целия разглеждан период възнагражденията са намалели с 1 %. След първоначално увеличение на възнагражденията с 21 % между 2007 г. и 2008 г. до началото на РП те непрекъснато са спадали.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(82)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителните дъмпингови маржове не може да се счита за пренебрежимо малко.
6.3. Данни, свързани със съдействащия производител от Съюза (микроикономически показатели)
6.3.1. Обща бележка
(83)
Анализът на микроикономическите показатели (продажни цени и производствени разходи, складови наличности, рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции) беше направен само на равнище жалбоподател, тъй като не бяха получени никакви данни от другия производител от ЕС, както е описано в съображение 70.
6.3.2. Средни единични цени на съдействащия производител от Съюза и производствени разходи
Таблица 7
Продажни цени
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна единична продажна цена
100
143
136
131
Източник: отговор на въпросника
(84)
Средните продажни цени франко завод на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са се повишили с 31 % през разглеждания период.
Таблица 8
Производствени разходи
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средни ПР/тон
100
103
102
98
Източник: отговор на въпросника
(85)
Разследването показа, че средните производствени разходи на съдействащия производител от Съюза са били относително стабилни през годините, поради постоянното подобряване на производствения му процес, което е било възможно само благодарение на големи инвестиции (вж. таблици 9 и 11 по-горе).
6.3.3. Складови наличности
(86)
Предвид характера на разглеждания продукт, не се съхраняват складови наличности. Разглежданият продукт съхне бързо и след това се превръща в кек, поради което производителите произвеждат само продукция за незабавно транспортиране.
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции
Таблица 9
Рентабилност
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Рентабилност (в ЕС)
- 100
4
-2
3
Източник: отговор на въпросника
(87)
Рентабилността на сходния продукт беше установена чрез изразяване на чистата печалба (преди данъците) от продажбите на сходния продукт от жалбоподателя като процент от оборота от тези продажби.
(88)
След като е натрупал големи загуби през 2007 г., жалбоподателят е реализирал малка печалба през 2008 г. преди отново да реализира загуби през 2009 г. През РП жалбоподателят е реализирал малка печалба, благодарение на намаляването на някои елементи на ПР, както е показано в таблица 8 по-горе.
Таблица 10
Паричен поток
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Паричен поток
- 100
3 054
1 994
868
Източник: отговор на въпросника
(89)
Тенденцията по отношение на паричния поток, който е израз способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейностите си, в голяма степен отразява развитието на рентабилността. Вследствие, паричният поток е бил отрицателен през 2007 г., и независимо от известните подобрения през 2008 г., е намалял между 2008 г. и РП, като по този начин е отслабил финансовото състояние на съдействащия производител от Съюза.
Таблица 11
Инвестиции
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
100
111
185
277
Източник: отговор на въпросника
(90)
Таблицата по-горе показва, че жалбоподателят е увеличил инвестициите си в разглеждания продукт, дори когато се е сблъсквал с ниска рентабилност. Инвестициите са били главно за въвеждането на нови производствени средства и въвеждането на нови производствени процеси с цел подобряване на ефикасността. Нарастването на инвестициите показва, че промишлеността не е била изправена пред трудности при привличането на капитал, което показва нейната непрекъсната жизнеспособност.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се увеличили със 177 %.
(92)
Като увеличава инвестициите за подобряване на производствените процеси, промишлеността, която е интензивна на капитали, все така е показала способност да привлича капитали; при все това тази способност е ограничена от спад на продажбите и увеличаващи се трудности при генерирането на паричен поток.
Таблица 12
Възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Възвръщаемост на инвестициите
- 100
13
-14
-51
Източник: отговор на въпросника
(93)
Въпреки увеличението на инвестициите, ВИ на разглеждания продукт не отговаря на очакваната възвръщаемост. Въпреки че през 2008 г. е съществувало известно подобрение, ВИ е останала отрицателна през разглеждания период.
(94)
Поради това растежът на промишлеността е ограничен и очевидно непропорционален на направените през последните години инвестиции.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(95)
Разследването показа, че някои показатели за вредата показват тенденция на нарастване: обемът на производството се е увеличил с 6 %, използването на капацитета се е увеличило с 38 %, инвестициите са се увеличили със 177 %, давайки възможност на предприятието да достигне някаква относителна печалба (от значителна загуба през 2007 г. до малка печалба през РП). Въпреки че както е показно по-горе, редица показатели, свързани с икономическото състояние на промишлеността на Съюза, са се влошили значително през разглеждания период.
(96)
След затварянето на производствените съоръжения на един производител от Съюза, обемът на продажбите е намалял с 14 %. Заетостта е трябвало да бъде намалена с 4 %, а производственият капацитет намален с 23 %. Докато потреблението е намаляло само с 5 %, пазарният дял е намалял с почти 9 %. Поради това рентабилността е била ниска, влияейки отрицателно върху възвращаемостта на инвестициите и паричния поток, особено между 2008 г. и РП. Степента на рентабилност се подобрила през разглеждания период, но е останала ниска през РП и е недостатъчна да поддържа производството в средносрочен план.
(97)
Въпреки че цялостното производство се е увеличило, промишлеността на Съюза е загубила значителен пазарен дял. В същото време дъмпинговият внос от засегнатите държави е отбелязал значително увеличение.
(98)
Предвид гореизложеното временно се прие заключението, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
8. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
8.1. Въведение
(99)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали претърпяната от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
8.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(100)
През разглеждания период потреблението на Съюза на оксалова киселина е намаляло с 5 %, докато през същия период дъмпинговият внос от засегнатите държави се е увеличил с над 4 %. Най-голямото нарастване на дъмпинговия внос е отбелязано между 2007 г. и 2008 г., когато се е увеличил с 54 %. Вносът от засегнатите държави е увеличил пазарният им дял с 25 % между 2007 г. и 2008 г., което съвпада с намаление от 21 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза в същия този период.
(101)
Докато през разглеждания период средните цени на вноса са се увеличили с 16 %, цените на вноса са подбивали цените на съдействащия производител от Съюза средно с 21,9 % през РП, като по този начин са упражнявали натиск върху цената на промишлеността на Съюза и са възпрепятствали съдействащия производител от Съюза да повиши цените до по-рентабилни равнища.
(102)
Следва да се припомни, че промишлеността на Съюза претърпя значителен спад на обема на продажбите (- 14 %). Този спад на продажбите обаче е много по-изразен от спада в търсенето и е довел до загуба на пазарен дял от 9 %. Същевременно пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 10 %. Това показва, че пазарният дял на промишлеността на Съюза до голяма степен е бил превзет от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(103)
Поради това се счита, че непрекъснатият натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави върху пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровини и енергия. Това е довело до загубата на пазарен дял и до непрекъснато лошо състояние на рентабилността на промишлеността на Съюза.
(104)
Поради гореизложеното временно се прие заключението, че рязкото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
8.3. Въздействие от други фактори
(105)
Другите фактори, които бяха разгледани във връзка с причинно-следствената връзка, са развитието на търсенето на пазара на Съюза, цените на суровините, износните показатели на промишлеността на Съюза, вносът от други държави на разглеждания продукт, вътрешното използване от промишлеността на оксаловата киселина, както и икономическата криза.
8.3.1. Развитие на търсенето на пазара на Съюза
(106)
Както е показано в таблица 1 по-горе, потреблението на Съюза на оксалова киселина първо се е увеличило с 24 % през 2008 г., през следващата година е спаднало с 39 %, за да се увеличи отново през РП. Общо потреблението на пазара на ЕС е намаляло с 5 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял.
(107)
Въпреки че разследването показа, че вносът от засегнатите държави също е бил засегнат от спад в търсенето на пазара на Съюза през 2009 г., заслужава да се отбележи, че през разглеждания период износителите от засегнатите държави са успели да увеличат обемите на продажбите си и пазарния си дял посредством натиска върху цените, упражнен на пазара от дъмпинговия внос.
(108)
Съответно временно се прие заключението, че влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се дължи главно на рязкото увеличение на дъмпинговия внос от засегнатите държави и на подбиването на цените, практикувано от износителите от засегнатите държави, а не на намаляващо потребление. Въпреки че свиването на търсенето е допринесло за вредата, то не би могло да прекъсне причинно-следствената връзка между претърпяната съществена вреда и увеличението на дъмпинговия внос.
8.3.2. Цени на основната суровина
(109)
Както е показано в таблица 8 по-горе, средните производствени разходи са се запазили относително стабилни, независимо от рязкото увеличение на разходите за основната суровина (захар). Всъщност разследването показа, че производствените разходи на съдействащия производител от Съюза не следват същата тенденция като развитието на цените на основните суровини за производството на оксалова киселина. Рязкото увеличение на средните цени на захарта с 50 % през разглеждания период е било омекотено от инвестициите, направени от съдействащия производител от Съюза, за подобряване на производствените процеси. Поради това общият нетен ефект е бил намаляване с 12 % на производствените разходи. Независимо от това, както е показно в таблица 7 по-горе, през разглеждания период единичните продажни цени са се увеличили с 31 %. Беше установено, че износителите от засегнатите държави са били подложени на същите икономически условия по отношение на развитието на цените на суровините, тъй като единичните цени на вноса са следвали същата тенденция като единичните продажни цени на съдействащия производител от Съюза, независимо от това, че са били по-ниски.
(110)
При отсъствието на нанасящ вреда дъмпинг е можело да се очаква, че цените редовно ще се адаптират, за да отразят развитието на различните компоненти на производствените разходи. Това обаче не се е случило. Съдействащият производител от Съюза не е могъл да постигне стабилни маржове на печалба, каквито са необходими на този интензивен на капитали производител, и поради това паричният му поток също е намалял.
(111)
Съответно временно се счита, че дъмпинговият внос от засегнатите държави, който е подбивал цените на съдействащия производител от Съюза, свил е цените на пазара на Съюза и е попречил на съдействащия производител от Съюза да увеличи продажните си цени, за да покрие разходите си или да постигне разумно ниво на рентабилност.
(112)
Предвид факта, че цените на суровината са влияли също така върху износителите от засегнатите държави, временно беше прието заключението, че увеличението на цените на суровините не би могло да повлияе върху съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
8.3.3. Износни показатели на промишлеността на Съюза
Таблица 13
Обем на износа и единични цени
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Износ в тонове
100
80
140
152
Средна износна цена
100
104
103
91
Източник: отговор на въпросника
(113)
Проучени бяха и показателите на износа като едни от известните фактори, различни от дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(114)
Анализът показа, че износните продажби на несвързани страни, реализирани от съдействащия производител от Съюза, представляват важна част от общите му продажби (около 30 %). През разглеждания период обемите на износа на съдействащия износител от Съюза са се увеличили с 52 %, докато единичната износна цена е намаляла значително за разлика от продажната цена в рамките на Съюза на съдействащия производител от Съюза, която се е увеличила значително. Разследването показа, че износът е изиграл важна роля за поддържането на висока степен на използване на капацитета за покриването на фиксираните разходи и разходите за инвестиции в машинно оборудване. Въпреки че износните продажби са били при цени, по-ниски от тези на пазара на Съюза, тези ниски цени са били в резултат на конкуренция с евтина оксалова киселина на износните пазари от износителите от засегнатите държави. Разследването показа, че този износ е позволил на съдействащия производител от Съюза да смекчи вредата, претърпяна на пазара на ЕС, но не е бил такъв, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
8.3.4. Внос от други трети държави
(115)
При отсъствието на всякакъв внос от държави, различни от засегнатите държави, този елемент не е имал въздействие на пазара на ЕС.
8.3.5. Вътрешно използване
(116)
Както е упоменато в съображения 52-55 по-горе, вътрешното използване е ограничено до вътрешни прехвърляния в рамките на единия от производителите на Съюза, при които оксаловата киселина се преобразува в оксалати в рамките на дружеството. Печалбите, реализирани от продажбата на оксалати, са значителни и всъщност са позволили на производителя да продължи дейността си въпреки загубите от оксаловата киселина. Поради това този елемент не допринася за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
8.3.6. Икономическа криза
(117)
През 2009 г. потреблението на Съюза на оксалова киселина е намаляло наполовина в сравнение с 2008 г. поради икономическата криза и е допринесло за загуби по обем (- 40 %) и по стойност (- 45 %) на продажбите за промишлеността на Съюза. Въпреки това като е намалила цените през този период с около 5 %, промишлеността е била в състояние да спечели пазарен дял (11 %) и така да сведе до минимум отрицателното въздействие от кризата. В действителност промишлеността е била близо до постигането на равновесие през 2009 г.
(118)
Въпреки че икономическата криза през 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, общо погледнато не може да се счита, че тя е повлияла в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и състоянието на вече нанесена вреда на промишлеността на Съюза.
8.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(119)
Горният анализ доказа, че е имало увеличение на обема на продажбите и на пазарния дял на засегнатите държави през разглеждания период. В допълнение беше установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които през РП са били значително по-ниски, с почти 22 %, от цените, практикувани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за разглеждания продукт.
(120)
Това увеличаване на обема и на пазарния дял на дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е било постигнато независимо от факта, че през разглеждания период е имало общо намаляване на търсенето на пазара на Съюза. Растящият пазарен дял на вноса е съвпаднал през същия период с отрицателното развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза. В същото време е било наблюдавано отрицателно развитие на главните показатели за икономическото и финансово състояние на промишлеността на Съюза, както е показано по-горе.
(121)
Спадът на потреблението на пазара на Съюза през 2009 г. е повлиял отрицателно на резултатите на промишлеността на Съюза. Като цяло обаче за този и другите фактори не може да се счита, че са имали такова въздействие, че да се прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията на нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза.
(122)
На базата на гореизложения анализ, в който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза е ясно разграничено и отделено от нанасящото вреда въздействие на дъмпинговия внос, временно беше прието заключението, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Предварителна бележка
(123)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали независимо от временното заключение за нанасящ вреда дъмпинг, е имало наложителни причини, поради които да се заключи, че не е в интерес на Съюза да приема временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на всички различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(124)
Промишлеността на Съюза се състои от двама производители, със заводи, разположени в различни държави-членки на Съюза, в които са заети пряко 30-50 души в производството и продажбата на сходния продукт.
(125)
Един от двамата производители от Съюза не възрази срещу започването на разследване, но не предостави допълнителна информация и не съдейства по време на разследването.
(126)
Промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда, предизвикана от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Следва да се припомни, че повечето от съответстващите показатели за вреда са показали отрицателна тенденция на развитие през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Ако не се приемат мерки, се счита, че възстановяването в сектора на оксаловата киселина няма да е достатъчно, за да позволи възстановяване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза и би могло допълнително да се влоши.
(127)
Очаква се, че налагането на мерки ще възстанови ефективните и справедливи търговски условия на пазара на Съюза, позволявайки на промишлеността на Съюза да промени цените на оксаловата киселина така, че да отразяват производствените разходи. Може да се очаква, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от пазарния дял, загубен през разглеждания период, с допълнително положително въздействие върху нейното икономическо състояние и рентабилност.
(128)
Поради това беше направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки върху вноса на оксалова киселина с произход от КНР и Индия ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
9.3. Интерес на вносителите
(129)
Отговори на въпросника бяха получени от осем несвързани вносители. Трима от тези вносители само са внасяли малки количества от разглеждания продукт и биха могли да прехвърлят увеличението на цената върху клиентите си. Някои от тях са посочили, че могат да разгледат изваждане на продукта от асортимента си, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита.
(130)
Четвъртият вносител заяви, че клиентите му биха могли да използват режима на активно усъвършенстване за всички свои крайни продукти, при производствения процес на които се използва оксалова киселина, и да реекспортират извън ЕС. Съответно въздействието от налагането на антидъмпингови мерки върху този вносител не би било значително.
(131)
Въз основа на гореизложеното временно се прие заключението, че налагането на мерки не би следвало като цяло да има значително въздействие върху вносителите. Като цяло за вносителите маржовете на печалба за оксаловата киселина са доста високи и за тях се счита, че ще могат да прехвърлят увеличението на цените върху клиентите си.
9.4. Интерес на потребителите на разглеждания продукт
(132)
Съдействащите потребители представляват 22 % от потреблението на Съюза на оксалова киселина през РП. Разследването показа, че правенето на разлика между приложенията на нерафинирана оксалова киселина и на рафинирана оксалова киселина е важно за изпитването за интереса на ЕС по отношение на потребителите на оксалова киселина. Съдействащата промишленост на Съюза произвежда нерафинирана, докато другият несъдействащ производител от ЕС произвежда рафинирана оксалова киселина, която се използва главно във фармацевтичния сектор, сектора на храните и сектора на извличане на фин метален прах.
(133)
Потребителите на нерафинирана оксалова киселина твърдят, че налагането на мерки би довело до увеличение на цената от страна на съдействащата промишленост на Съюза, която е единственият доставчик от ЕС. От друга страна, потребителите споменаха също така, че не би било желателно да зависят изцяло от внос отвън.
(134)
За потребители, които произвеждат почистващи и избелващи продукти, оксаловата киселина представлява само малка част от вложеното и вероятно ще са в състояние да прехвърлят увеличението на цената, резултат от антидъмпинговите мита, върху клиентите си или да променят формулите на продуктите, където е възможно да се използват заместители на мястото на оксаловата киселина.
(135)
За потребителите, които произвеждат полиращи продукти, оксаловата киселина представлява голям дял от вложените разходи и не може да бъде заменена. Не изглежда вероятно потребителите да са в състояние да прехвърлят увеличението на цената върху клиентите си, поради конкуренцията от производители извън ЕС. При все това те изнасят 95 % от продуктите си извън ЕС и биха могли да си възстановят митата в рамката на режима на активно усъвършенстване.
(136)
За потребители, които използват оксалова киселина за други приложения като рециклирането на метали от вторични суровини, оксаловата киселина представлява значителна част от общите производствени разходи за крайния продукт, за който е използвана оксалова киселина. Пазарът на крайния продукт е много нестабилен. Оксаловата киселина не може да бъде заменена в производствения процес. Основният преработвател на вторични суровини в Съюза понастоящем закупува цялото необходимо количество оксалова киселина от производителите от Съюза. С налагането на антидъмпингови мита промишлеността ще може да избира до каква степен да увеличи цените, ако изобщо ги увеличава, за да се възползва от налагането на митата. Поради това въздействието от налагането на мерките върху този потребител е неясно. При все това, имайки предвид, че този потребител понастоящем реализира малка печалба от продажбите си на завършения продукт, всяко увеличение на цената ще има отрицателно въздействие, ако дружеството не е в състояние да го прехвърли върху клиентите.
(137)
„Рафинирана“ оксалова киселина се използва, наред с другото, за производството на прах от някои метали. Оксаловата киселина представлява значителна част от общите производствени разходи. В този процес оксаловата киселина не може да бъде заменена. Печалбите в този сектор обаче могат да са значителни. Тъй като годишните договори в този сектор са нещо обичайно, в краткосрочен план прехвърлянето на увеличенията на цените върху клиентите няма да е лесно. Въпреки това, като се има предвид, че най-ниската предложена митническа ставка е 14,6 % и че се реализират големи печалби, в краткосрочен план би било възможно всяко увеличение на цените да бъде абсорбирано.
(138)
Един от потребителите твърди, че производството на рафинирана оксалова киселина не е било достатъчно, за да отговори на търсенето. В това отношение беше установено, че недостигът в Съюза при производството на рафинирания тип спрямо потреблението е бил около 1 000-2 000 тона/година. Като се има предвид, че огромната част крайни продукти, при производствения процес на които се използва рафинирана оксалова киселина, се изнасят, във всички случаи потребителите могат, ако желаят, да работят по силата на режима на активно усъвършенстване.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(139)
С оглед на гореизложеното временно беше прието заключението, че като цяло според наличната информация относно интереса на Съюза няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на оксалова киселина с произход от КНР и Индия.
10. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
10.1. Степен на отстраняване на вредата
(140)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(141)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
(142)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба, преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в сектора от промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Счита се че печалбата, която може да се постигне при отсъствието на дъмпингов внос, е 8 % от оборота и че този марж на печалбата може да се счита за разумен минимум, който промишлеността на Съюза е можела да очаква да получи при отсъствието на нанасящ вреда дъмпинг.
(143)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт, която не нанася вреда на промишлеността на Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 8 % към производствените разходи.
(144)
След това необходимото увеличение на цената беше определено въз основа на сравнение за всеки продуктов тип между среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители от КНР и Индия, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и ненанасящата вреда цена на продуктовите типове, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика в резултат на това сравнение след това беше изразена като процент от средната стойност CIF на вноса от сравняваните типове.
10.2. Временни мерки
(145)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от КНР и Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниския от дъмпинговия марж и маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(146)
Индивидуалните антидъмпинговите митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така че тези митнически ставки (за разлика от митото за цялата държава, приложимо по отношение на „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от КНР и Индия и които са произведени от тези дружества, т.е. от упоменатите конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично упоменато в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично упоменатите, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(147)
Всякакви искания за прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата (напр. след смяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) трябва да се отправят към Комисията (3), като съдържат цялата съответна информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, вътрешните продажби и продажбите за износ, свързани например с промяна на наименованието или промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(148)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(149)
Установените маржове на дъмпинга и вредата са, както следва:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Индия
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Всички други дружества
43,6
50,7
КНР
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd и Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd;
14,6
22,1
Всички други дружества
52,2
66,3
11. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(150)
Всеки производител износител на оксалова киселина от КНР, който все още не е заявил своя интерес, тъй като счита, че не отговаря нито на критериите за ТДПИ, нито за ИТ, но който счита, че трябва да бъде определена отделна митническа ставка, се приканва да заяви своя интерес пред Европейската комисия в срок от десет дни след публикуването на настоящия регламент в Официален вестник на Европейския съюз (4).
(151)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване.
(152)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпингови мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито на вноса на оксалова киселина, независимо дали е под формата на дихидрат (номер по CUS 0028635-1 и номер по CAS 6153-56-6) или на анхидрид (номер по CUS 0021238-4 и номер по CAS 144-62-7) и независимо дали е под формата на воден разтвор или не, понастоящем попадаща в код по КН ex 2917 11 00 (код по TARIC 2917110091) и с произход Китайската народна република и Индия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Всички други дружества
43,6
B999
КНР
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd;
14,6
B232
Всички други дружества
52,2
B999
3. Допускането на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на обезпечение, равностойно на сумата на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 октомври 2011 година.
VERORDNUNG (EU) Nr. 1043/2011 DER KOMMISSION
vom 19. Oktober 2011
zur Einführung eines vorläufigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren von Oxalsäure mit Ursprung in Indien und der Volksrepublik China
DIE EUROPÄISCHE KOMMISSION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 7,
nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
1. VERFAHREN
1.1. Einleitung
(1)
Am 26. Januar 2011 veröffentlichte die Europäische Kommission („Kommission“) im Amtsblatt der Europäischen Union eine Bekanntmachung (2) über die Einleitung eines Antidumpingverfahrens betreffend die Einfuhren von Oxalsäure mit Ursprung in Indien und in der Volksrepublik China („VR China“) oder („betroffene Länder“) in die Union (Einleitungsbekanntmachung).
(2)
Das Antidumpingverfahren wurde auf einen Antrag hin eingeleitet, der am 13. Dezember 2010 vom Verband der europäischen chemischen Industrie (CEFIC) im Namen von Oxaquim S.A. („Antragsteller“) eingereicht wurde, auf den mit mehr als 25 % ein erheblicher Teil der EU-Gesamtproduktion von Oxalsäure entfällt. Der Antrag enthielt Anscheinsbeweise für das Vorliegen von Dumping bei der genannten Ware und für eine dadurch verursachte bedeutende Schädigung, die als ausreichend für die Einleitung eines Verfahrens angesehen wurden.
1.2. Von dem Verfahren betroffene Parteien
(3)
Die Kommission unterrichtete den Antragsteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, die ausführenden Hersteller und die Vertreter der betroffenen Länder, die Einführer und die Verwender sowie die bekanntermaßen betroffenen Verbände offiziell über die Einleitung des Verfahrens. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist schriftlich Stellung zu nehmen und eine Anhörung zu beantragen. Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(4)
Angesichts der offenkundigen Vielzahl der ausführenden Hersteller in den betroffenen Ländern war in der Einleitungsbekanntmachung für die Ermittlung von Dumping und Schädigung ein Stichprobenverfahren nach Artikel 17 der Grundverordnung vorgesehen. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden alle ausführenden Hersteller in den betroffenen Ländern aufgefordert, mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr für den Untersuchungszeitraum vom 1. Januar 2010 bis 31. Dezember 2010 die in der Einleitungsbekanntmachung aufgeführten grundlegenden Informationen zu ihrer Tätigkeit in Verbindung mit der betroffenen Ware zu übermitteln. Vier indische Unternehmen, von denen ein Unternehmen der Union mitteilte, keine Verkäufe getätigt zu haben, und drei Unternehmensgruppen aus der VR China beantworteten die Fragebogen. In Anbetracht der begrenzten Zahl kooperierender Unternehmen und Unternehmensgruppen wurde kein Stichprobenverfahren für Indien und die VR China für notwendig erachtet, und alle Parteien wurden davon in Kenntnis gesetzt, dass keine Stichprobe gebildet würde.
(5)
Anschließend stellte eine Unternehmensgruppe aus der VR China seine weitere Mitarbeit im Rahmen der Untersuchung zu einem frühen Zeitpunkt ein. Außerdem verweigerte ein indisches Unternehmen der Kommission den Zutritt zu seinen Produktionsanlagen für einen Kontrollbesuch. Infolgedessen wurde es nach Artikel 18 Absatz 1 der Grundverordnung als nicht kooperativ angesehen und von den möglichen Folgen in Kenntnis gesetzt.
(6)
Damit die ausführenden Hersteller in der VR China Anträge auf eine Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“) oder auf eine individuelle Behandlung („IB“) stellen konnten, sandte die Kommission entsprechende Antragsformulare an die kooperierenden ausführenden chinesischen Hersteller und die chinesischen Behörden innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen. Eine chinesische Unternehmensgruppe beantragte MWB nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung, oder anderenfalls IB, während eine andere Unternehmensgruppe nur IB beantragte.
(7)
Es wurden allen bekanntermaßen betroffenen Parteien Fragebögen zugesandt. Es gingen Antworten von drei Unternehmen in Indien und zwei Unternehmensgruppen in der VR China sowie dem Antragsteller ein. Der andere Unionshersteller kooperierte nicht. Außerdem beantworteten drei Verwender und acht Einführer den Fragebogen, von denen alle Verwender und vier Einführer besucht wurden.
(8)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die vorläufige Ermittlung von Dumping, der dadurch verursachten Schädigung und des Unionsinteresses benötigte, prüfte sie und führte in den Betrieben folgender Unternehmen Kontrollbesuche durch:
a)
Unionshersteller
-
Oxaquim S.A. (Spanien);
b)
Verwender
-
OMG Kokkola (Finnland),
-
P.A.G. Srl (Italien),
-
dritter Verwender ersuchte um Anonymität;
c)
Einführer
-
Brenntag BV (Niederlande),
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polen),
-
Norkem Limited (Vereinigtes Königreich),
-
Geratech Marketing (Belgien);
d)
Ausführende Hersteller in Indien
-
Punjab Chemicals & Crop Protection Ltd.,
-
Star Oxochem Pvt. Ltd.;
e)
Ausführende Hersteller in der VR China
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd.; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd. und Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. („Shandong Fengyuan Group“),
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd. und Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. („Shanxi Reliance Group“);
1.3. Untersuchungszeitraum
(9)
Die Dumping- und Schadensuntersuchung betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2010 bis zum 31. Dezember 2010 („Untersuchungszeitraum“ oder „UZ“). Die Untersuchung der für die Schadensermittlung relevanten Entwicklungen betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2007 bis zum Ende des Untersuchungszeitraums („Bezugszeitraum“).
2. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
2.1. Betroffene Ware
(10)
Gegenstand dieser Untersuchung ist Oxalsäure, ob als Dihydrat (CUS-Nummer 0028635-1 und CAS-Nummer 6153-56-6) oder in wasserfreier Form (CUS-Nummer 0021238-4 und CAS-Nummer 144-62-7), auch in wässriger Lösung, die derzeit unter dem KN-Code ex 2917 11 00 eingereiht wird und ihren Ursprung in Indien und der VR China hat. Es gibt zwei Typen von Oxalsäure, ungereinigte Oxalsäure und gereinigte Oxalsäure. Gereinigte Oxalsäure, die in der VR China, aber nicht in Indien hergestellt wird, wird durch ein Reinigungsverfahren aus ungereinigter Oxalsäure hergestellt, um Eisen, Chloride, Metallspuren und andere Verunreinigungen zu entfernen.
(11)
Für Oxalsäure gibt es eine Vielzahl von Anwendungsmöglichkeiten, z. B. als Reduktions- und Bleichmittel, in der pharmazeutischen Synthese und bei der Herstellung von Chemikalien.
2.2. Gleichartige Ware
(12)
Die Untersuchung ergab, dass Oxalsäure, die vom Wirtschaftszweig der Union in der Union hergestellt und verkauft oder auf dem indischen und dem chinesischen Inlandsmarkt hergestellt und verkauft oder aus Indien und der VR China in die Union eingeführt wurde, im Wesentlichen dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften und dieselben grundlegenden Endverwendungen hat.
(13)
Daher werden diese Waren vorläufig als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
3. DUMPING
3.1. Indien
3.1.1. Vorbemerkung
(14)
Beim Kontrollbesuch in Indien stellte ein Unternehmen die angeforderten Informationen nicht rechtzeitig oder nicht in der erforderlichen Form bereit. Infolgedessen konnte die Kommission die bei Beantwortung des Antidumpingfragebogens übermittelten Informationen nicht prüfen. Das Unternehmen wurde schriftlich davon in Kenntnis gesetzt, dass es möglicherweise als nicht kooperative Partei angesehen werden kann und dass Feststellungen auf der Grundlage von verfügbaren Tatsachen getroffen werden könnten. Daraufhin machte das Unternehmen mildernde Umstände geltend, die allerdings zu keiner anderen Schlussfolgerung führten. Infolgedessen kam Artikel 18 bei diesem Unternehmen zur Anwendung und Feststellungen wurden auf der Grundlage verfügbarer Tatsachen getroffen. Folglich gilt nur ein ausführender Hersteller aus Indien im Rahmen der laufenden Untersuchung mit der Kommission als kooperierender Hersteller.
3.1.2. Normalwert
(15)
Nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung untersuchte die Kommission zunächst, ob die durch den ausführenden Hersteller getätigten Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer repräsentativ waren. Da auf diese Verkäufe mehr als 5 % seiner Verkaufsmenge der betroffenen Ware in der Union entfielen, wurde der Schluss gezogen, dass die Gesamtverkäufe der gleichartigen Ware repräsentativ waren.
(16)
Anschließend prüfte die Kommission, ob die Inlandsverkäufe des ausführenden Herstellers als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Dazu wurde der Anteil der gewinnbringenden Inlandsverkäufe an unabhängige Abnehmer an den Gesamtverkäufen gleichartiger Ware ermittelt.
(17)
In den Fällen, in denen auf die gewinnbringenden Verkäufe mindestens 80 % der Gesamtverkäufe entfallen, wird der Normalwert anhand der Gesamtverkäufe, einschließlich der nicht gewinnbringenden Verkäufe berechnet. Wenn auf die gewinnbringenden Verkäufe hingegen weniger als 80 %, aber mehr als 20 % der Gesamtverkäufe entfallen, und wenn die gewogenen durchschnittlichen Vollkosten höher als der gewogene Durchschnittspreis sind, wird der Normalwert nur anhand der gewinnbringenden Verkäufe berechnet. Ein Verkauf gilt als gewinnbringend, wenn der Preis je Einheit den Produktionskosten entspricht oder darüber liegt.
(18)
Die Auswertung der Inlandsverkäufe durch die Kommission ergab, dass 41 % der Gesamtverkäufe der betroffenen Ware gewinnbringend und die gewogenen durchschnittlichen Vollkosten höher als der gewogene Durchschnittspreis waren. Entsprechend wurde der Normalpreis nur als gewogener Durchschnittspreis gewinnbringender Verkäufe berechnet.
3.1.3. Ausfuhrpreis
(19)
Die Ausfuhrverkäufe der betroffenen Ware des ausführenden Herstellers in Indien gingen direkt an unabhängige Abnehmer in der Union. Die Ausfuhrpreise wurden daher nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der von diesen unabhängigen Abnehmern bei der Ausfuhr in die Union für die betroffene Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
3.1.4. Vergleich
(20)
Der Vergleich des Normalwerts mit dem Ausfuhrpreis erfolgte auf der Stufe ab Werk. Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung für Unterschiede, die die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten, gebührende Berichtigungen vorgenommen.
(21)
Demzufolge wurden Berichtigungen für Transportkosten, Versicherung, Bereitstellungs- und Verpackungskosten, Kreditkosten und Provision vorgenommen.
3.1.5. Dumpingspanne
(22)
Die Dumpingspanne wurde nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung für den kooperierenden indischen Hersteller anhand eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Normalwerts mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis ermittelt.
(23)
Auf dieser Grundlage betrug die vorläufige Dumpingspanne, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, 22,8 % für Punjab Chemicals & Crop Protection Ltd. (PCCPL).
(24)
Zur Berechnung der landesweiten Dumpingspanne für alle übrigen ausführenden Hersteller in Indien wurde zunächst der Umfang der Mitarbeit ermittelt; dazu wurden die Angaben des kooperierenden ausführenden Herstellers zum Volumen der Ausfuhren in die Union mit den entsprechenden Eurostat-Statistiken verglichen. Angesichts der niedrigen Kooperationsrate Indiens, d. h. 38 %, wird es als angemessen erachtet, dass die landesweite auf alle anderen Ausführer in Indien anwendbare Dumpingspanne anhand des am stärksten gedumpten Geschäftsvorgangs des kooperierenden Herstellers festzusetzen ist.
(25)
Auf dieser Grundlage wurde die landesweite Dumpingspanne vorläufig auf 43,6 % des cif-Preises frei Grenze der Gemeinschaft, unverzollt, festgesetzt.
3.2. Volksrepublik China
3.2.1. Marktwirtschaftsbehandlung („MWB“)/Individuelle Behandlung („IB“)
(26)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe b der Grundverordnung wird der Normalwert betreffend Einfuhren mit Ursprung in der VR China für diejenigen Hersteller, die den Untersuchungsergebnissen zufolge die Kriterien des Artikels 2 Absatz 7 Buchstabe c der Grundverordnung erfüllen, nach Artikel 2 Absätze 1 bis 6 ermittelt. Zur besseren Übersicht folgt eine kurze Zusammenfassung dieser Kriterien:
-
Geschäftsentscheidungen beruhen auf Marktsignalen, der Staat greift diesbezüglich nicht nennenswert ein, und die Kosten beruhen auf Marktwerten,
-
die Unternehmen verfügen über eine einzige klare Buchführung, die von unabhängigen Stellen nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen geprüft und in allen Bereichen angewendet wird,
-
es bestehen keine nennenswerten Verzerrungen infolge des früheren nichtmarktwirtschaftlichen Systems,
-
Konkurs- und Eigentumsvorschriften gewährleisten Stabilität und Rechtssicherheit und
-
Währungsumrechnungen erfolgen zu Marktkursen.
(27)
Eine Unternehmensgruppe in der VR China beantragte MWB und legte Antragsformulare für die drei an der Herstellung und Vermarktung der betroffenen Ware beteiligten Unternehmen vor. Die vorgelegten Informationen wurden anschließend von der Kommission in den Betrieben der betreffenden Unternehmen geprüft.
(28)
Die MWB-Untersuchung ergab, dass ein Unternehmen nicht die Anforderungen der Kriterien 1 bis 3 erfüllte. Erstens konnte es aufgrund erheblicher staatlicher Finanzmaßnahmen, die sich z B. über Steuerfreiheit und zinsfreien Darlehen auf die Kostenstruktur des Unternehmens auswirkten, nicht nachweisen, dass seine Kosten auf Marktwerten beruhten. Zweitens wurden im Rahmen der MWB-Untersuchung einige schwerwiegende Mängel und Fehler in der Buchführung des Unternehmens ermittelt und festgestellt, dass diese nicht nach internationalen Rechnungslegungsgrundsätzen (IAS) geprüft wurde. Drittens wurden Verzerrungen infolge des früheren nichtmarktwirtschaftlichen Systems betreffend die Bodennutzungsrechte des Unternehmens festgestellt. Insbesondere erwarb das Unternehmen eine Bescheinigung über die Bodennutzungsrechte, ohne sie in voller Höhe zu bezahlen oder die Vertragsbedingungen einzuhalten.
(29)
Des Weiteren erbrachte ein anderes Unternehmen in der Gruppe angesichts der Tatsache, dass es keine unabhängige Rechnungsprüfung vorgenommen hatte, keinen Nachweis darüber, dass es die Kriterien 2 erfüllt.
(30)
Die Kommission unterrichtete die betroffene Unternehmensgruppe und den Antragsteller über die MWB-Feststellungen und bat um schriftliche Stellungnahmen. Die Behörden der VR China wurden auch über die Feststellungen unterrichtet. Es gingen keine Stellungnahmen bei der Kommission ein.
(31)
Aus diesem Sachverhalt wurde der Schluss gezogen, dass zwei der Unternehmen in der Gruppe die MWB-Kriterien nicht erfüllten. Entsprechend der üblichen Praxis der Union, zu prüfen, ob die gesamte Gruppe verbundener Unternehmen die Bedingungen für MWB erfüllt, wurde der gesamten Gruppe MWB verwehrt.
(32)
Wie unter Randnummer 6 dargelegt beantragten beide kooperierenden chinesischen Unternehmensgruppen IB. Aufgrund der Feststellung, dass beide Gruppen alle Kriterien des Artikels 9 Absatz 5 der Grundverordnung erfüllten, wurde die vorläufige Entscheidung getroffen, ihnen IT zu gewähren.
3.2.2. Vergleichsland
(33)
Nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung ist der Normalwert für ausführende Hersteller, denen keine MWB gewährt wurde, auf der Grundlage der Inlandspreise oder des rechnerisch ermittelten Normalwerts in einem Vergleichsland zu ermitteln.
(34)
In der Einleitungsbekanntmachung hatte die Kommission Indien als geeignetes Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts vorgesehen und die interessierten Parteien um eine diesbezügliche Stellungnahme ersucht. Es gingen keine Stellungnahmen ein. Die Kommission vertritt die Auffassung, Indien sei ein geeignetes Vergleichsland, da das einzige andere Herstellerland außerhalb der Union, Japan, einen vom Wettbewerb abgeschotteten Monopolmarkt hat; zudem wird Oxalsäure in Japan in einem besonderes Verfahren herstellt, das nicht vergleichbar mit dem in der VR China angewandten Verfahren ist. Indische Hersteller wenden hingegen ein Herstellungsverfahren an, das mit dem in der VR China angewandten vergleichbar ist, und sie unterliegen dem Wettbewerb auf dem Inlandsmarkt.
3.2.3. Normalwert
(35)
Die chinesischen Unternehmen stellen zwei Typen von Oxalsäure her und führen sie in die Union aus: ungereinigte Oxalsäure und gereinigte Oxalsäure. Gereinigte Oxalsäure, die im Vergleichsland nicht hergestellt wird, wird durch ein Reinigungsverfahren aus ungereinigter Oxalsäure hergestellt, um Eisen, Chloride, Metallspuren und andere Verunreinigungen zu entfernen. Die für die Herstellung von gereinigter Oxalsäure anfallenden Mehrkosten werden im Vergleich zur Herstellung von ungereinigter Oxalsäure mit 12 % veranschlagt. Folglich hält die Kommission es für angemessen, einen Normalwert für beide Typen von Oxalsäure zu ermitteln.
(36)
Für ungereinigte Oxalsäure wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung anhand des für Indien ermittelten Normalwerts ermittelt. Der Normalwert wurde, wie unter Randnummer 18 beschrieben, nur auf der Grundlage gewinnbringender Verkäufe ermittelt. Für gereinigte Oxalsäure, die nicht im Vergleichsland hergestellt wird, wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung auf der Grundlage der Herstellkosten für ungereinigte Oxalsäure im Vergleichsland rechnerisch ermittelt. Die Herstellkosten wurden zur Berücksichtigung zusätzlicher Herstellkosten (siehe Randnummer 35) sowie von Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten (VVG-Kosten) und Gewinn um 12 % angehoben.
(37)
VVG-Kosten und Gewinn wurden nach Artikel 2 Absatz 6 der Grundverordnung ermittelt durch Addition von VVG-Kosten und Gewinn für Inlandsverkäufe von ungereinigter Oxalsäure durch den kooperierenden ausführenden Hersteller im Vergleichsland.
3.2.4. Ausfuhrpreis
(38)
Da beiden Gruppen IB gewährt wurde, wurde der Ausfuhrpreis auf der Grundlage der vom ersten unabhängigen Abnehmer in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung ermittelt.
(39)
Beide ausführenden Hersteller in der VR China führten Oxalsäure in die Union über verbundene Händler aus, welche den an die Hersteller gezahlten Preis mit einem Aufschlag belegten. Dieser Aufschlag wurde beim Vergleich des Ausfuhrpreises mit dem ermittelten Normalwert berücksichtigt (siehe Randnummer 42).
3.2.5. Vergleich
(40)
Bei ungereinigter Oxalsäure wurde der Ausfuhrpreis auf der Stufe ab Werk mit dem für das Vergleichsland ermittelten Normalwert verglichen.
(41)
Der Ausfuhrpreis für gereinigte Oxalsäure auf der Stufe ab Werk wurde mit dem rechnerisch ermittelten Normalwert verglichen (siehe Randnummer 36).
(42)
Im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Normalwert bzw. rechnerisch ermittelten Normalwert und dem Ausfuhrpreis wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung gebührende Berichtigungen vorgenommen. Insbesondere wurde nach Artikel 2 Absatz 10 Buchstabe i eine Berichtigung für die von verbundenen Händlern erhaltenen Provisionen vorgenommen.
(43)
In diesem Zusammenhang ist darauf hinzuweisen, dass die Untersuchung der Kommission ergab, dass die verbundenen Händler, über die die ausführenden Hersteller in der VR China Oxalsäure in die EU ausführten, nicht als unternehmensinterne Verkaufsabteilungen angesehen werden können, da sie auch mit Oxalsäure und anderen chemischen Waren handeln, die sie von unverbundenen Lieferanten für Ausfuhrzwecke und/oder Inlandsverkäufe beziehen. Es wurde daher der Schluss gezogen, dass die Aufgaben dieser Händler mit denjenigen eines Handelsvertreters, der auf Provisionsbasis arbeitet, vergleichbar sind. Folglich wurde die von den Händlern vorgenommene Preiserhöhung im Interesse eines gerechten Vergleichs zwischen dem Ausfuhrpreis und dem Normalwert herausgerechnet. Die Berichtigung wurde auf der Grundlage des Gewinns eines unabhängigen Händlers in der EU und der Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten des betreffenden chinesischen Händlers berechnet.
(44)
Außerdem wurden weitere Berichtigungen, soweit angemessen, für indirekte Steuern, Seefracht-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Neben-, Verpackungs- und Kreditkosten in den Fällen vorgenommen, in denen sie für begründet, korrekt und stichhaltig belegt befunden wurden.
3.2.6. Dumpingspannen
(45)
Nach Artikel 2 Absätze 11 und 12 der Grundverordnung wurden die Dumpingspannen anhand eines Vergleichs zwischen einem gewogenen durchschnittlichen Normalwert aller Warentypen mit dem gewogenen Durchschnittspreis aller Unternehmen für die Ausfuhren der betroffenen Ware in die Union ermittelt, wie bereits dargelegt.
(46)
Die auf dieser Grundlage ermittelten vorläufigen Dumpingspannen, ausgedrückt als Prozentsatz des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, betragen:
Unternehmen
Vorläufige Dumpingspanne
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd., und Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.
14,6 %
(47)
Zur Berechnung der landesweiten Dumpingspanne für alle übrigen ausführenden Hersteller in der VR China wurde der Umfang der Mitarbeit ermittelt; dazu wurden die Angaben der kooperierenden ausführenden Hersteller zum Volumen der Ausfuhren in die Union mit Eurostat-Statistiken verglichen.
(48)
Angesichts der niedrigen Kooperationsrate der VR China von ca. 46 % wird es als angemessen erachtet, dass die landesweite auf alle anderen Ausführer in der VR China anwendbare Dumpingspanne auf dem am stärksten gedumpten Geschäftsvorgang der kooperierenden Ausführer basieren sollte.
(49)
Auf dieser Grundlage wurde die landesweite Dumpingspanne vorläufig auf 52,2 % des cif-Preises frei Grenze der Union, unverzollt, festgesetzt.
4. SCHÄDIGUNG
4.1. Produktion und Wirtschaftszweig der Union
(50)
Der Antrag wurde vom Verband der europäischen chemischen Industrie (CEFIC) im Namen von Oxaquim S.A. („Antragsteller“), ein Unionshersteller von Oxalsäure eingereicht, auf den ein erheblicher Teil der EU-Gesamtproduktion im UZ entfällt. Ein zweiter Unionshersteller, Clariant, legte zwar keinen Widerspruch gegen die Einleitung der Untersuchung ein, entschloss sich aber gegen eine Mitarbeit. Es gibt derzeit keinen anderen Hersteller der betroffenen Ware in der Union. Damit stellen die beiden Hersteller Oxaquim S.A. und Clariant, auf die 100 % der EU-Produktion entfallen, den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung dar. Sie werden im Folgenden als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
(51)
Zur Ermittlung der Gesamtproduktion der Union wurden alle verfügbaren Informationen über die beiden Hersteller Oxaquim S.A. und Clariant, einschließlich im Antrag enthaltener Informationen und Daten, die vor und nach der Einleitung der Untersuchung beim Antragsteller eingeholt wurden, herangezogen. Auf dieser Grundlage lag die Gesamtproduktion der Union im Bezugszeitraum zwischen 11 000 und 15 000 Tonnen.
4.2. Ermittlung des einschlägigen EU-Marktes
(52)
Die Untersuchung ergab, dass einer der Unionshersteller einen Teil seiner Oxalsäureproduktion als Zwischenprodukt in der Herstellung von Oxalaten verwendete (Tetraoxalat, Acetosella und Kaliumbioxalate). Diese Oxalsäure wurde (ohne Buchungsbeleg) innerhalb desselben Unternehmens einfach verschoben. Die eigenverbrauchte Oxalsäure gelangte nicht auf den freien Markt und ist daher keinem direktem Wettbewerb durch Einfuhren der betroffenen Ware ausgesetzt. Hingegen wurde festgestellt, dass die für den freien Markt bestimmte Produktion dem direkten Wettbewerb durch Einfuhren der betroffenen Ware ausgesetzt ist.
(53)
Daten wurden gesammelt und für den gesamten Geschäftsbereich der Oxalsäure ausgewertet, um einen bestmöglichen Überblick über die Lage des Wirtschaftszweigs der Union zu erhalten; anschließend wurde ermittelt, ob die Produktion für den Eigenverbrauch oder den freien Markt bestimmt war.
(54)
Im Hinblick auf die folgenden Wirtschaftsindikatoren zum Wirtschaftszweig der Union wurde festgestellt, dass die Auswertung und Beurteilung auf die auf dem freien Markt vorherrschende Lage auszurichten war: Verkaufsvolumen und Verkaufspreise auf dem Unionsmarkt, Marktanteil, Wachstum, Ausfuhrvolumen, Preise, Rentabilität, Kapitalrendite und Cashflow.
(55)
Hingegen ergab die Untersuchung, dass andere Wirtschaftindikatoren nur unter Berücksichtigung der gesamten Geschäftsaktivitäten in angemessener Weise untersucht werden konnten. Tatsächlich hängen Produktion (sowohl für den Eigenbedarf als auch für den freien Markt bestimmt), Kapazität, Kapazitätsauslastung, Investitionen, Lagerbestände, Beschäftigung, Produktivität, Löhne und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten von der gesamten Geschäftstätigkeit ab, unabhängig davon, ob die Produktion für den Eigenverbrauch genutzt oder auf dem freien Markt verkauft wird.
4.3. Unionsverbrauch
(56)
Da Oxalsäure unter einem KN-Code eingereiht wird, der auch andere Waren umfasst, war es nicht möglich, Einfuhrvolumen anhand von Eurostat-Daten zu ermitteln. Folglich wurde der Verbrauch auf der Grundlage der vom Antragsteller bereitgestellten Einfuhrvolumendaten, die gegen die von den ausführenden Herstellern der betroffenen Länder bereitgestellten geprüften Daten gegengeprüft wurden, sowie des gesamten Verkaufsvolumens auf dem Unionsmarkt des Wirtschaftszweigs der Union ermittelt.
(57)
Angesichts der wenigen Lieferanten und zum Schutz vertraulicher Unternehmensdaten nach Artikel 19 der Grundverordnung sind die Daten zur Verbrauchsentwicklung im Bezugszeitraum indexiert.
Tabelle 1
Unionsverbrauch
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Verbrauch insgesamt
100
124
61
95
(58)
Nachdem im Jahr 2008 wurde ein starker Anstieg des Gesamtverbrauchs in der Union um 24 % verzeichnet wurde, ging der Verbrauch im folgenden Jahr um 50 % zurück, bevor er im UZ wieder anstieg. Im Bezugszeitraum ging der Verbrauch auf dem EU-Markt insgesamt um 5 % zurück.
5. EINFUHREN AUS DEN BETROFFENEN LÄNDERN
5.1. Kumulative Beurteilung der Auswirkungen der betroffenen Einfuhren
(59)
Die Kommission prüfte, ob für Einfuhren von Oxalsäure aus der VR China und Indien eine kumulative Beurteilung der Auswirkungen nach Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung vorzunehmen ist.
(60)
Im Hinblick auf die Beurteilung der Auswirkungen der Einfuhren mit Ursprung in der VR China und Indien ergab die Untersuchung, dass die Dumpingspannen über der in Artikel 9 Absatz 3 der Grundverordnung festgelegten Geringfügigkeitsschwelle liegt und das Volumen der gedumpten Einfuhren aus jedem der beiden betroffenen Länder nicht unerheblich im Sinne des Artikels 5 Absatz 7 der Grundverordnung war.
(61)
Im Hinblick auf die Wettbewerbsbedingungen zwischen den gedumpten Einfuhren aus der VR China und Indien einerseits und den gedumpten Einfuhren aus der VR China und Indien und gleichartiger Ware andererseits ergab die Untersuchung, dass ähnliche Wettbewerbsbedingungen vorlagen. Die eingeführten Waren wurden insbesondere über die gleichen Vertriebswege und an ähnliche Kundenkategorien verkauft, wodurch ein Wettbewerb untereinander sowie mit der in der Union hergestellten Oxalsäure besteht.
(62)
Aus den genannten Gründen vertritt die Kommission vorläufig die Auffassung, dass alle in Artikel 3 Absatz 4 der Grundverordnung festgelegten Kriterien erfüllt sind und die Einfuhren aus der VR China und Indien somit kumulativ beurteilt werden sollten.
5.2. Menge und Marktanteil der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern
(63)
Den Untersuchungsergebnissen zufolge stellt sich die Entwicklung der Einfuhren von Oxalsäure aus der VR China und Indien wie folgt dar:
Tabelle 2
Einfuhren aus der VR China und Indien
Einfuhrmengen (in t)
2007
2008
2009
UZ
VR China und Indien
7 629
11 763
4 707
7 969
Index (2007 = 100)
100
154
62
104
Marktanteil
Index (2007 = 100)
100
125
101
110
Quelle: Informationen des Antragstellers und Fragebogenantworten.
(64)
Die Einfuhrmengen aus den betroffenen Ländern stiegen um 4 % im Bezugszeitraum an, während der Gesamtverbrauch auf dem EU-Markt im gleichen Zeitraum um 5 % zurückging (siehe Tabelle 1). Die obige Tabelle zeigt auch einen erheblichen Zuwachs an Marktanteilen von 25 % zwischen 2007 und 2008 sowie von 10 % im Bezugszeitraum.
5.3. Preise der gedumpten Einfuhren und Preisunterbietung
(65)
Die durchschnittlichen Preise der Einfuhren aus dem betroffenen Land entwickelten sich wie folgt:
Tabelle 3
Preise der Einfuhren aus der VR China und Indien
Einfuhrpreise (in EUR/t)
2007
2008
2009
UZ
VR China und Indien
470
641
474
545
Index (2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Die Einfuhrpreise stiegen um 36 % zwischen 2007 und 2008 an, bevor sie 2009 zurückgingen und sich den Preisen von 2007 näherten. Die Preise stiegen erneut um fast 15 % im UZ an. Im Bezugszeitraum stiegen sie um 16 % an. Es ist allerdings nennenswert, dass die Einfuhrpreise zwischen 2008 und dem UZ trotz des Preisanstiegs bei den wichtigsten Inputs (Kohlenstoffquellen und Energie) in diesem Zeitraum um 20 % zurückgingen.
(67)
Für die Zwecke der Preisunterbietungsanalyse wurden die auf die Stufe ab Werk gebrachten gewogenen durchschnittlichen Verkaufspreise, die der Wirtschaftszweig der Union unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellte, d. h. ohne Frachtkosten innerhalb der Union und nach Abzug von Rabatten und Preisnachlässen, verglichen mit den entsprechenden gewogenen Durchschnittspreisen, die die kooperierenden Ausführer aus der VR China und Indien den ersten unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellten, d. h. abzüglich Rabatte und erforderlichenfalls auf den gebührend um Zollabfertigungskosten und nach der Einfuhr anfallende Kosten berichtigten cif-Preis frei Grenze der Union gebracht.
(68)
Der Vergleich ergab, dass im UZ die gedumpten Preise der betroffenen Ware mit Ursprung in der VR China und Indien beim Verkauf in der Union die Preise des Wirtschaftszweigs der Union um 16,9 % bis 34,6 % unterboten. Zu dieser Preisunterbietungspanne kam noch eine rückläufige Preisentwicklung auf dem Markt, was zu einem beträchtlichen Preisdruck führte.
6. LAGE DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
6.1. Vorbemerkungen
(69)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung umfasste die Prüfung der Auswirkungen der gedumpten Einfuhren für den Wirtschaftszweig der Union eine Bewertung aller Wirtschaftsfaktoren und -indikatoren zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union von 2007 bis zum Ende des UZ.
(70)
Die makroökonomischen Indikatoren (Produktion, Kapazität, Kapazitätsauslastung, Verkaufsmengen, Marktanteil, Beschäftigung, Produktivität, Löhne und Höhe der Dumpingspannen) wurden auf der Stufe des Wirtschaftszweigs der Union beurteilt, während die mikroökonomischen Indikatoren (Lagerbestände, Verkaufspreise, Rentabilität, Cashflow und Kapitalrendite, Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten, Produktionskosten) sich auf die Informationen stützen, die aus den vom einzigen kooperierenden Unionshersteller vorgelegten Fragebögen hervorgehen.
(71)
Unter Berücksichtigung der Tatsache, dass die Daten für die Schadensanalyse im Wesentlichen nur aus einer Quelle stammen, mussten die den Wirtschaftszweig der Union betreffenden Daten zur Wahrung der Vertraulichkeit nach Artikel 19 der Grundverordnung indexiert werden.
6.2. Daten zum EU-Wirtschaftszweig (makroökonomische Indikatoren)
6.2.1. Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
Tabelle 4
Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung in der Union insgesamt
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UZ
Produktion insgesamt
100
101
89
106
Produktionskapazität insgesamt
100
100
77
77
Kapazitätsauslastung insgesamt
100
101
116
138
(72)
Die obige Tabelle umfasst Daten zur Produktion, Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung des Wirtschaftszweigs der Union sowie, für die Jahre 2007 und 2008, Daten eines anderen Unionsherstellers, der die Produktion von Oxalsäure 2008 einstellte.
(73)
Die obige Tabelle zeigt, dass die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union in den Jahren 2007 und 2008 relativ konstant war, bevor sie 2009 stark zurückging. Die Produktion stieg im UZ. Insgesamt stieg die Produktion im Bezugszeitraum um 6 %.
(74)
Aufgrund der Schließung der Produktionsstätte eines anderen Unionsherstellers im Jahr 2008 brach die Produktionskapazität im selben Jahr um 23 % ein.
(75)
Die Verknüpfung dieser beiden Faktoren, d. h. Anstieg des Produktionsvolumens und Rückgang der Produktionskapazität aufgrund der Stilllegung einer Produktionseinheit durch den dritten Unionshersteller ab dem Jahr 2008, führte zu einem deutlichen Anstieg der Kapazitätsauslastung um 38 % im Bezugszeitraum.
6.2.2. Verkaufsmengen und Marktanteil
Tabelle 5
Verkaufsmengen und Marktanteil
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UZ
Verkäufe insgesamt
100
97
61
86
Marktanteil (in %)
100
79
99
91
(76)
Die Verkaufsmengen für 2007 und 2008 umfassen die Verkäufe des Unionsherstellers, der die Produktion 2008 einstellte.
(77)
Während der Verbrauch in der Union im Bezugszeitraum um 5 % zurückging (siehe Randnummer 58), sank die vom EU-Wirtschaftszweig an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt gelieferte Verkaufsmenge der betroffenen Ware um 14 % im besagten Zeitraum, was einen Rückgang des Marktanteils um 9 % ergab.
(78)
Betrachtet man die Entwicklung im Bezugszeitraum, so fällt auf, dass der Rückgang der Verkaufsmenge des EU-Wirtschaftszweigs mit 14 % deutlich höher ausfiel als der Rückgang des Verbrauchs in der Union mit 5 %. Demgemäß sank der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union im besagten Zeitraum deutlich um 9 Prozentpunkte.
6.2.3. Beschäftigung, Produktivität und Löhne
Tabelle 6
Beschäftigung, Produktivität und Löhne
Index (2007 = 100)
2007
2008
2009
UZ
Gesamtzahl der Beschäftigten
100
119
108
96
Gesamtproduktivität (Einheit/Beschäftigte)
100
85
83
111
Jahreslöhne insgesamt
100
121
110
99
Durchschnittliche Arbeitskosten je Beschäftigten
100
119
118
104
(79)
Die Anzahl der Beschäftigten sank im Bezugszeitraum um 4 %. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Produktion von Oxalsäure nicht arbeitsintensiv ist.
(80)
Im Bezugszeitraum erhöhte sich die Gesamtproduktivität je Beschäftigten bei gleichzeitigem Anstieg der Produktion um 11 %, wohingegen die Anzahl der Beschäftigten zurückging.
(81)
Im gesamten Bezugszeitraum gingen die Löhne um 1 % zurück. Nach einem anfänglichen Anstieg der Löhne von 21 % zwischen 2007 und 2008 sanken sie bis zum UZ kontinuierlich.
6.2.4. Höhe der tatsächlichen Dumpingspanne
(82)
Die Dumpingspannen sind im Abschnitt „Dumping“ aufgeführt. Alle ermittelten Spannen liegen erheblich über der Geringfügigkeitsschwelle. Zudem können angesichts der Mengen und Preise der gedumpten Einfuhren die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen nicht als geringfügig eingestuft werden.
6.3. Daten zu den kooperierenden Unionsherstellern (mikroökonomische Indikatoren)
6.3.1. Allgemeine Bemerkung
(83)
Die Analyse der mikroökonomischen Indikatoren (Verkaufspreise und Produktionskosten, Lagerbestände, Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Investitionen und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten) wurde ausschließlich auf Ebene des Antragstellers durchgeführt, da der andere EU-Hersteller keine Daten übermittelte, wie unter Randnummer 70 beschrieben.
6.3.2. Durchschnittliche Verkaufspreise je Einheit des kooperierenden Unionsherstellers und Produktionskosten
Tabelle 7
Verkaufspreise
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Durchschnittlicher Verkaufspreis je Einheit
100
143
136
131
Quelle: Fragebogenantworten.
(84)
Im Bezugszeitraum stiegen die Durchschnittspreise ab Werk, die der Wirtschaftszweig der Union unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellte, um 31 %.
Tabelle 8
Produktionskosten
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Durchschnittliche PK (in EUR/t)
100
103
102
98
Quelle: Fragebogenantworten.
(85)
Die Untersuchung ergab, dass die durchschnittlichen Produktionskosten des kooperierenden Unionshersteller im Laufe der Jahre aufgrund einer stetigen Verbesserung des Produktionsverfahrens, die nur durch Großinvestitionen realisiert werden konnte (siehe Tabellen 9 und 11), relativ konstant waren.
6.3.3. Lagerbestände
(86)
In Anbetracht der Beschaffenheit der betroffenen Ware gibt es keine Lagerbestände. Das betroffene Produkt trocknet schnell und verklumpt anschließend; deshalb produzieren die Hersteller nur Waren für den sofortigen Versand.
6.3.4. Rentabilität, Cashflow, Kapitalrendite, Investitions- und Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten
Tabelle 9
Rentabilität
Index 2007 = - 100
2007
2008
2009
UZ
Rentabilität (EU)
- 100
4
-2
3
Quelle: Fragebogenantworten.
(87)
Die Rentabilität der gleichartigen Ware wurde als Nettogewinn vor Steuern aus den Verkäufen der gleichartigen Ware durch den Antragsteller ermittelt, ausgedrückt in Prozent des mit diesen Verkäufen erzielten Umsatzes.
(88)
Nach schweren Verlusten im Jahr 2007 erzielte der Antragsteller 2008 geringfügige Gewinne, bevor er 2009 wieder Verluste verzeichnete. Der Antragsteller erzielte im UZ aufgrund des teilweisen Abbaus von Produktionskosten einen geringfügigen Gewinn, wie die Tabelle 8 aufzeigt.
Tabelle 10
Cashflow
Index 2007 = - 100
2007
2008
2009
UZ
Cashflow
- 100
3 054
1 994
868
Quelle: Fragebogenantworten.
(89)
Die Entwicklung des Cashflows, also der Möglichkeit des Wirtschaftszweigs, seine Tätigkeiten selbst zu finanzieren, spiegelt weitgehend die Entwicklung der Rentabilität wider. Infolgedessen war der Cashflow 2007 negativ, und trotz einiger Verbesserung im Jahr 2008 sank er zwischen 2008 und dem UZ, wodurch die finanzielle Lage des kooperierenden Unionsherstellers geschwächt wurde.
Tabelle 11
Investitionen
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Gesamtinvestitionen
100
111
185
277
Quelle: Fragebogenantworten.
(90)
Die obige Tabelle belegt, dass der Antragsteller seine Investitionen in die betroffene Ware auch dann noch erhöhte, als er sich geringer Rentabilität gegenübersah. Die Investitionen wurden im Wesentlichen im Bereich der Implementierung neuer Produktionsmittel und Einführung neuer Produktionsverfahren zur Effizienzsteigerung getätigt. Diese steigenden Investitionen zeigen, dass der Wirtschaftszweig sich im Bereich der Kapitalbeschaffung keinen Schwierigkeiten gegenübersah, was die weiterhin bestehende Rentabilität des Wirtschaftszweigs belegt.
(91)
Die Investitionen stiegen im Bezugszeitraum um 177 %.
(92)
Mit seinen steigenden Investitionen zur Verbesserung seiner Produktionsverfahren belegt der kapitalintensive Wirtschaftszweig, dass er weiterhin über Kapitalbeschaffungsmöglichkeiten verfügt; diese Möglichkeiten sind allerdings durch sinkende Verkäufe und zunehmende Schwierigkeiten bei der Generierung des Cashflows eingeschränkt.
Tabelle 12
Kapitalrendite (RoI)
Index 2007 = - 100
2007
2008
2009
UZ
RoI
- 100
13
-14
-51
Quelle: Fragebogenantworten.
(93)
Die Kapitalrendite der betroffenen Ware entsprach trotz steigender Investitionen nicht der erwarteten Rendite. Obgleich im Jahr 2008 Verbesserungen zu verzeichnen waren, wies die Kapitalrendite im Bezugszeitraum weiterhin ein Negativergebnis aus.
(94)
Das Wachstum des Wirtschaftszweigs ist daher begrenzt und steht klar in keinem angemessenen Verhältnis zu den in den letzten Jahren getätigten Investitionen.
7. SCHLUSSFOLGERUNG ZUR SCHÄDIGUNG
(95)
Die Untersuchung ergab, dass einige Schadensindikatoren eine positive Entwicklung aufzeigten: das Produktionsvolumen stieg um 6 %, die Kapazitätsauslastung um 38 % und die Investitionen um 177 %, wodurch das Unternehmen einen relativen Gewinn erzielen konnte (von einem erheblichen Verlust im Jahr 2007 zu einem geringfügigen Gewinn im UZ). Wie vorstehend aufgezeigt, hat sich allerdings eine Reihe von Indikatoren zur wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs im Bezugszeitraum deutlich verschlechtert.
(96)
Infolge der Schließung der Produktionsstätte eines Unionsherstellers sank das Verkaufsvolumen um 14 %. Die Anzahl der Beschäftigten musste um 4 % reduziert werden und die Produktionskapazität ging um 23 % zurück. Während der Verbrauch nur um 5 % nachgab, sank der Marktanteil um fast 9 %. Daher war die Rentabilität gering und wirkte sich negativ auf Kapitalrendite und Cashflow aus, insbesondere zwischen 2008 und dem UZ. Das Rentabilitätsniveau erhöhte sich im Bezugszeitraum, blieb im UZ aber sehr niedrig und ist mittelfristig nicht ausreichend, um die Produktion aufrechtzuerhalten.
(97)
Obgleich die Produktion insgesamt anstieg, verlor der Wirtschaftszweig der Union bedeutende Marktanteile. Zur gleichen Zeit nahmen die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern erheblich zu.
(98)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts wird vorläufig der Schluss gezogen, dass der Wirtschaftszweig der Union im UZ eine bedeutende Schädigung im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung erlitt.
8. SCHADENSURSACHE
8.1. Vorbemerkungen
(99)
Nach Artikel 3 Absätze 6 und 7 der Grundverordnung wurde geprüft, ob die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern verursacht wurde. Darüber hinaus wurden auch andere bekannte Faktoren, die den Wirtschaftszweig der Union geschädigt haben könnten, geprüft, um sicherzustellen, dass eine etwaige durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung nicht den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
8.2. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(100)
Der Unionsverbrauch an Oxalsäure sank im Bezugszeitraum um 5 %, wohingegen gedumpte Einfuhren aus den betroffenen Ländern um mehr als 4 % in diesem Zeitraum zunahmen. Der höchste Anstieg gedumpter Einfuhren erfolgte zwischen 2007 und 2008, als sie um 54 % zunahmen. Einfuhren aus den betroffenen Ländern erhöhten ihren Marktanteil um 25 % zwischen 2007 und 2008, wohingegen gleichzeitig ein Rückgang der Marktanteile des Wirtschaftszweigs der Union von 21 % in diesem Zeitraum erfolgte.
(101)
Während die durchschnittlichen Einfuhrpreise um 16 % im Bezugszeitraum anstiegen, wurden die Preise des kooperierenden Unionsherstellers von den Einfuhrpreisen um durchschnittlich 21,9 % im UZ unterboten, wodurch ein Preisdruck auf den Wirtschaftszweig der Union ausgeübt und der kooperierende Unionshersteller daran gehindert wurde, seine Preise auf ein gewinnbringenderes Niveau anzuheben.
(102)
Es sei daran erinnert, dass der Wirtschaftszweig der Union mit einem deutlichen Rückgang seines Verkaufsvolumens (-14 %) konfrontiert war. Damit sanken die Verkäufe jedoch sehr viel deutlicher als die Nachfrage, was gleichbedeutend mit einem Rückgang des Marktanteils von 9 % war. Gleichzeitig erfolgte ein Anstieg des Marktanteils der betroffenen Länder um 10 %. Dies zeigt, dass der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union weitgehend von den gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern übernommen wurde.
(103)
Daher gelangt die Kommission zu dem Schluss, dass der anhaltende Druck der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus den betroffenen Ländern auf den Unionsmarkt es der Union nicht ermöglichte, ihre Verkaufspreise an die gestiegenen Rohstoff- und Energiepreise anzupassen. Dies führte zu einem sinkenden Marktanteil und einer anhaltenden geringen Rentabilität des Wirtschaftszweigs der Union.
(104)
Daraus wurde der vorläufige Schluss gezogen, dass der massive Anstieg der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus den betroffenen Ländern beträchtliche negative Auswirkungen auf die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union hatte.
8.3. Auswirkungen anderer Faktoren
(105)
Zu den weiteren Faktoren, die im Zusammenhang mit der Schadensursache untersucht wurden, zählen die Nachfrageentwicklung auf dem Unionsmarkt, die Rohstoffpreise, die Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union, die Einfuhren der betroffenen Ware aus anderen Ländern und der Eigenverbrauch an Oxalsäure durch den Wirtschaftszweig sowie die Wirtschaftskrise.
8.3.1. Nachfrageentwicklung auf dem Unionsmarkt
(106)
Tabelle 1 belegt, dass der Unionsverbrauch an Oxalsäure 2008 zunächst um 24 % anstieg, wohingegen er im folgenden Jahr um 39 % zurückging und im UZ wieder anstieg. Insgesamt sank der Verbrauch auf dem EU-Markt im Bezugszeitraum um 5 %. Im gleichen Zeitraum verlor der Wirtschaftszweig der Union Marktanteile.
(107)
Obgleich die Untersuchung ergab, dass Einfuhren aus den betroffenen Ländern auch vom Rückgang der Nachfrage auf dem Unionsmarkt im Jahr 2009 betroffen waren, ist es nennenswert, dass im Bezugszeitraum die Ausführer in den betroffenen Ländern ihre Verkaufsvolumen und Marktanteile durch den Preisdruck, der durch die gedumpten Einfuhren auf den Markt ausgeübt wurde, steigern konnten.
(108)
Daher vertritt die Kommission vorläufig die Auffassung, dass die Verschlechterung der wirtschaftlichen Lage des Wirtschaftszweigs der Union nicht durch den Verbrauchsrückgang, sondern in erster Linie durch die massive Zunahme der gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern und die von den Ausführern der betroffenen Länder praktizierte Preisunterbietung verursacht wird. Der Nachfragerückgang trug zwar zur Schädigung bei, änderte jedoch nichts am ursächlichen Zusammenhang zwischen der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union und der Zunahme gedumpter Einfuhren.
8.3.2. Preise der Hauptrohstoffe
(109)
Tabelle 8 zeigt auf, dass die durchschnittlichen Produktionskosten trotz eines starken Anstiegs der Kosten des wichtigsten Rohstoffes (Zucker) relativ konstant geblieben sind. Tatsächlich ergab die Untersuchung, dass die Produktionskosten des kooperierenden Unionsherstellers nicht die gleiche Entwicklung wie die Preise eines der Hauptrohstoffe bei der Produktion von Oxalsäure nahmen. Der starke Anstieg der durchschnittlichen Zuckerpreise um 50 % im Bezugszeitraum wurde durch die Investitionen des kooperierenden Unionsherstellers zur Verbesserung seiner Produktionsverfahren aufgefangen. Im Endergebnis erfolgte daher insgesamt eine Senkung der Produktionskosten um 12 %. Dennoch stieg der Verkaufspreis je Einheit, wie in Tabelle 7 aufgezeigt, um 31 % im Bezugszeitraum. Es wurde festgestellt, dass die Ausführer in den betroffenen Ländern den gleichen wirtschaftlichen Bedingungen im Hinblick auf die Preisentwicklung von Rohstoffen unterlagen, da die Einfuhrpreise je Einheit die gleiche Entwicklung nahmen wie die Verkaufspreise je Einheit des kooperierenden Unionsherstellers, wenn auch auf einem niedrigeren Niveau.
(110)
Wenn auf einem Markt kein schädigendes Dumping stattfindet, dürfte davon ausgegangen werden, dass die Preise regelmäßig an die Entwicklung der verschiedenen Komponenten der Produktionskosten angepasst werden. Dies traf allerdings nicht zu. Der kooperierende Unionshersteller konnte nicht die für diesen kapitalintensiven Hersteller erforderlichen soliden Gewinnspannen erzielen, und sein Cashflow war ebenfalls rückläufig.
(111)
Daher vertritt die Kommission die vorläufige Auffassung, dass die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern, welche die Preise des kooperierenden Unionsherstellers unterboten, das Preisniveau auf dem Unionsmarkt niedrig hielten und den kooperierenden Unionshersteller daran hinderten, seine Verkaufspreise ausreichend zu erhöhen, um seine Kosten decken oder eine angemessene Rentabilität erzielen zu können.
(112)
In Anbetracht der Tatsache, dass die Rohstoffpreise auch Auswirkungen auf die Ausführer in den betroffenen Ländern hatten, gelangte die Kommission zu dem vorläufigen Schluss, dass der Anstieg der Rohstoffpreise keinen Einfluss auf die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum haben konnte.
8.3.3. Ausfuhrleistung des Wirtschaftszweigs der Union
Tabelle 13
Ausfuhrvolumen und Preise je Einheit
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
UZ
Ausfuhren (in t)
100
80
140
152
Durchschnittlicher Ausfuhrpreis
100
104
103
91
Quelle: Fragebogenantworten.
(113)
Neben den gedumpten Einfuhren wurde die Ausfuhrleistung als weiterer bekannter Faktor untersucht, der den Wirtschaftszweig der Union zur gleichen Zeit hätte geschädigt haben können; damit sollte ausgeschlossen werden, dass eine möglicherweise durch diese anderen Faktoren verursachte Schädigung den gedumpten Einfuhren zugerechnet wurde.
(114)
Die Analyse zeigte, dass die Ausfuhrverkäufe des kooperierenden Unionsherstellers an unabhängige Abnehmer einen beträchtlichen Teil seiner Verkäufe ausmachten (etwa 30 %). Im Bezugszeitraum stieg das Ausfuhrvolumen des kooperierenden Unionsherstellers um 52 %, wohingegen der Preis je Einheit der Ausfuhrverkäufe deutlich zurückging; dies stand auch im Gegensatz zum Verkaufspreis des kooperierenden Unionsherstellers innerhalb der Union, der erheblich anstieg. Die Untersuchung ergab, dass Ausfuhren für eine hohe Kapazitätsauslastung zur Deckung der Fixkosten und der für Maschinen und Anlagen anfallenden Investitionskosten von großer Bedeutung sind. Obgleich Ausfuhrverkäufe zu niedrigeren Preisen als auf dem Unionsmarkt durchgeführt wurden, entstanden diese niedrigen Preise durch den Wettbewerb mit der Niedrigpreisoxalsäure in den Ausfuhrmärkten durch die Ausführer aus den betroffenen Ländern. Die Untersuchung ergab, dass durch diese Ausfuhren der kooperierende Unionshersteller den Schaden auf dem EU-Markt abmildern konnte; sie ändern jedoch nichts am ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union.
8.3.4. Einfuhren aus anderen Drittländern
(115)
Wenn keine Importe aus anderen als den betroffenen Ländern durchgeführt werden, hat dieser Aspekt keine Auswirkung auf den EU-Markt.
8.3.5. Eigenverbrauch
(116)
Wie unter den Randnummern 52 und 55 dargelegt betrifft der Eigenverbrauch nur einen der Unionshersteller, bei dem Oxalsäure innerhalb des Unternehmens zu Oxalaten verarbeitet wird. Die durch den Verkauf von Oxalaten erzielten Gewinne sind beträchtlich und ermöglichten es dem Hersteller sogar, trotz der Verluste mit Oxalsäure seine Geschäftsaktivitäten fortzusetzen. Dieser Aspekt hatte daher keinen Einfluss auf die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union.
8.3.6. Wirtschaftskrise
(117)
2009 halbierte sich der Unionsverbrauch an Oxalsäure im Vergleich zu 2008 aufgrund der Wirtschaftskrise, was zu sinkenden Verkaufszahlen (- 40 % mengenmäßig und - 45 % wertmäßig) für den Wirtschaftszweig der Union beitrugen. Der Wirtschaftszweig konnte allerdings durch die Senkung der Preise um ca. 5 % in diesem Zeitraum seinen Marktanteil erhöhen (11 %) und dadurch die negativen Auswirkungen der Krise minimieren. Tatsächlich hatte der Wirtschaftszweig 2009 fast den Break-even-Point erreicht.
(118)
Obgleich die Wirtschaftskrise von 2008-2009 zur schwachen Wirtschaftsleistung des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen haben könnte, ist insgesamt betrachtet nicht anzunehmen, dass dieser Aspekt am ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und den schädigenden Auswirkungen auf den Wirtschaftszweig der Union etwas ändert.
8.4. Schlussfolgerung zur Schadensursache
(119)
Die vorstehende Analyse zeigt auf, dass im Bezugszeitraum ein Anstieg der Verkaufsmenge und des Marktanteils der betroffenen Länder zu verzeichnen war. Zudem wurde festgestellt, dass die Preise dieser Einfuhren gedumpt waren, da sie im UZ mit fast - 22 % deutlich unter den vom Wirtschaftszweig der Union auf dem Unionsmarkt für die betroffene Ware berechneten Preisen lagen.
(120)
Dieser Anstieg der Verkaufsmenge und des Marktanteils der gedumpten Niedrigpreiseinfuhren aus den betroffenen Ländern wurde trotz eines allgemeinen Nachfragerückgangs auf dem Unionsmarkt im Bezugszeitraum erzielt. Der wachsende Marktanteil der Einfuhren fiel zeitlich mit der negativen Entwicklung des Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Union im gleichen Zeitraum zusammen. Wie zuvor aufgezeigt, war zur gleichen Zeit eine negative Entwicklung der wichtigsten Indikatoren für die wirtschaftliche und finanzielle Situation des Wirtschaftszweigs der Union zu beobachten.
(121)
Der Rückgang des Verbrauchs auf dem Unionsmarkt im Jahr 2009 wirkte sich negativ auf die Leistung des Wirtschaftszweigs der Union aus. Insgesamt betrachtet ist allerdings nicht anzunehmen, dass dieser Aspekt und andere Faktoren am ursächlichen Zusammenhang zwischen den gedumpten Einfuhren und den schädigenden Auswirkungen auf den Wirtschaftszweig der Union etwas ändern.
(122)
Aufgrund der vorstehenden Analyse, bei der die Auswirkungen aller bekannten Faktoren auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union genau von den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren abgegrenzt wurden, wird der vorläufige Schluss gezogen, dass die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern den Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 3 Absatz 6 der Grundverordnung bedeutend geschädigt haben.
9. UNIONSINTERESSE
9.1. Vorbemerkung
(123)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde untersucht, ob trotz der vorläufigen Schlussfolgerung zum schädigenden Dumping zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen in diesem Fall dem Interesse der Union zuwiderlaufen würde. Dabei wurden die Interessen aller Beteiligten berücksichtigt, einschließlich derjenigen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer und der Verwender der betroffenen Ware.
9.2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(124)
Der Wirtschaftszweig der Union besteht aus zwei Herstellern mit Fabriken in verschiedenen Mitgliedstaaten der Union, bei denen in den Bereichen Produktion und Verkauf der gleichartigen Ware zwischen 30 und 50 Personen direkt beschäftigt sind.
(125)
Einer der beiden Unionshersteller lehnte die Einleitung des Verfahrens zwar nicht ab, stellte aber keine weiteren Informationen zur Verfügung und arbeitete bei der Untersuchung nicht mit.
(126)
Der Wirtschaftszweig der Union hat durch die gedumpten Einfuhren aus den betroffenen Ländern eine bedeutende Schädigung erlitten. Es sei daran erinnert, dass die meisten relevanten Schadensindikatoren im Bezugszeitraum eine negative Entwicklung aufwiesen. Insbesondere die Schadensindikatoren im Zusammenhang mit dem Geschäftsergebnis des Wirtschaftszweigs der Union wie Rentabilität, Cashflow und Kapitalrendite hatten sich deutlich negativ entwickelt. Die Kommission ist der Auffassung, dass sich der Oxalsäure-Branche ohne die Einführung von Maßnahmen nicht so weit erholen wird, dass sich auch die Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union erholen kann; vielmehr könnte seine Entwicklung weiter rückläufig sein.
(127)
Es ist zu erwarten, dass durch die Einführung von Maßnahmen auf dem Unionsmarkt wieder wirksame und faire Handelsbedingungen hergestellt werden und dass der Wirtschaftszweig der Union dann seine Preise für Oxalsäure so gestalten kann, dass sie die Produktionskosten widerspiegeln. Es kann davon ausgegangen werden, dass die Einführung von Maßnahmen den Wirtschaftszweig der Union in die Lage versetzen wird, zumindest einen Teil der im Bezugszeitraum verlorenen Marktanteile zurückzugewinnen, was weitere positive Auswirkungen auf seine wirtschaftliche Lage und seine Rentabilität haben wird.
(128)
Daher wurde der Schluss gezogen, dass die Einführung vorläufiger Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren von Oxalsäure mit Ursprung in der VR China und Indien im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union läge.
9.3. Interesse der Einführer
(129)
Fragebogenantworten gingen von acht unabhängigen Einführern ein. Drei dieser Einführer führten nur kleine Mengen der betroffenen Ware ein und konnten die Preiserhöhung an ihre Kunden weitergeben. Einige von ihnen gaben an, dass sie überlegten, die Ware aus ihrer Produktpalette herauszunehmen, falls Antidumpingzölle eingeführt würden.
(130)
Der vierte Einführer gab an, dass seine Kunden die aktive Veredelung für ihre gesamten Endprodukte verwenden konnten, die unter Verwendung von Oxalsäure hergestellt werden; diese Endprodukte werden wieder aus der EU ausgeführt. Folglich wären die Auswirkungen der Einführung von Antidumpingmaßnahmen auf diesen Einführer nicht von Bedeutung.
(131)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts wird vorläufig der Schluss gezogen, dass die Einführung von Maßnahmen insgesamt keine große Auswirkung auf die Einführer haben sollte. Die Einführer erzielen allgemein mit Oxalsäure relativ hohe Gewinne, und sie gehen davon aus, dass sie Preiserhöhungen an ihre Kunden weitergeben können.
9.4. Interesse der Verwender
(132)
Im UZ entfielen 22 % des Unionsverbrauchs von Oxalsäure auf die kooperierenden Verwender. Die Untersuchung ergab, dass die Unterscheidung zwischen den Verwendungszwecken von ungereinigter Oxalsäure und gereinigter Oxalsäure für den EU-Interessentest zu Verwendern von Bedeutung ist. Der kooperierende Wirtschaftszweig der Union stellt ungereinigte Oxalsäure her, während der andere nicht kooperierende EU-Hersteller gereinigte Oxalsäure herstellt, die im Wesentlichen von der Pharma- und Lebensmittelindustrie sowie zur Extraktion von Metallfeinpulver verwendet wird.
(133)
Die Verwender von ungereinigter Oxalsäure gaben an, dass die Einführung von Maßnahmen zu einer Preiserhöhung durch den kooperierenden Wirtschaftszweig der Union, welcher der einzige EU-Lieferant ist, führen würde. Andererseits gaben die Verwender auch an, dass es nicht erstrebenswert sei, von ausländischen Einfuhren vollständig abhängig zu sein.
(134)
Für Verwender, die Reinigungs- und Bleichmittel herstellen, stellt Oxalsäure nur einen kleinen Teil ihrer Inputs dar, und sie könnten wahrscheinlich die sich aus den Antidumpingzöllen ergebende Preiserhöhung an ihre Kunden weitergeben oder ihre Produktformeln nach Möglichkeit abändern, um Oxalsäure zu ersetzen.
(135)
Für Verwender, die Poliermittel herstellen, stellt Oxalsäure einen großen Teil ihrer Input-Kosten dar und ist nicht ersetzbar. Aufgrund des Wettbewerbs mit Herstellern aus Drittländern ist es unwahrscheinlich, dass die Verwender Preiserhöhungen in vollem Umfang an ihre Kunden weitergeben können. Da sie allerdings 95 % ihrer Waren in Länder außerhalb der EU ausführen, könnten sie im Rahmen der aktiven Veredelung Zölle zurückfordern.
(136)
Für Verwender, die Oxalsäure für andere Anwendungen wie das Recycling von Metallen aus Schrott verwenden, stellt Oxalsäure einen großen Teil der gesamten Produktionskosten des Endprodukts dar, für das Oxalsäure verwendet wird. Der Markt des Endprodukts ist sehr unbeständig. Oxalsäure kann bei diesem Produktionsverfahren nicht ersetz werden. Der größte Schrottverwerter der Union kauft derzeit seinen gesamten Oxalsäurebedarf von den Unionsherstellern. Mit der Einführung von Antidumpingzöllen wird der Wirtschaftszweig in die Lage versetzt, zu entscheiden, in welchem Umfang Preiserhöhungen vorgenommen werden, wenn überhaupt, um von der Einführung von Zöllen zu profitieren. Daher ist die Auswirkung der Einführung von Maßnahmen auf diesen Verwender unklar. Da dieser Verwender allerdings derzeit nur geringe Gewinne mit dem Verkauf des Endprodukts erzielt, wird sich jede Preiserhöhung negativ auswirken, wenn das Unternehmen die Preiserhöhung nicht weitergeben kann.
(137)
„Gereinigte“ Oxalsäure wird unter anderem für die Herstellung bestimmter Metallpulver verwendet. Auf Oxalsäure entfällt ein beträchtlicher Teil der gesamten Produktionskosten. Bei diesem Verfahren ist kein Austausch der Oxalsäure möglich. Gewinne in dieser Branche können allerdings erheblich sein. Da in dieser Branche jährliche Geschäftsverträge üblich sind, ist die kurzfristige Weitergabe von Preiserhöhungen nicht einfach. Unter Berücksichtigung, dass der niedrigste Zollsatz 14,6 % beträgt und dass hohe Gewinne erzielt werden, wäre es allerdings möglich, kurzfristig Preiserhöhungen aufzufangen.
(138)
Ein Verwender gab an, dass die Herstellung von gereinigter Oxalsäure für die Befriedigung der Nachfrage nicht ausreichend sei. In diesem Zusammenhang wurde festgestellt, dass die Fehlmenge in der Union zwischen der hergestellten und der verbrauchten Menge des gereinigten Warentyps ca. 1 000-2 000 Tonnen/Jahr betrug. Da die Masse der Endprodukte, für die gereinigte Oxalsäure im Produktionsverfahren verwendet wird, ausgeführt wird, könnten die Verwender in jedem Fall, wenn sie dies wünschten, das Verfahren der aktive Veredelung nutzen.
9.5. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(139)
Aufgrund des vorstehenden Sachverhalts wurde der vorläufige Schluss gezogen, dass auf der Grundlage der vorliegenden Informationen zum Unionsinteresse insgesamt keine zwingenden Gründe gegen die Einführung vorläufiger Maßnahmen gegenüber den Einfuhren von Oxalsäure mit Ursprung in der VR China und Indien sprechen.
10. VORLÄUFIGE ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
10.1. Schadensbeseitigungsschwelle
(140)
In Anbetracht der Schlussfolgerungen zu Dumping, Schädigung, Schadensursache und Unionsinteresse sollten vorläufige Antidumpingmaßnahmen eingeführt werden, um eine weitere Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union durch die gedumpten Einfuhren zu verhindern.
(141)
Bei der Festsetzung der Höhe dieser Maßnahmen wurden die festgestellten Dumpingspannen und der Zollsatz berücksichtigt, der zur Beseitigung der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union erforderlich ist.
(142)
Bei der Ermittlung des Zollsatzes, der zur Beseitigung der Auswirkungen des schädigenden Dumpings erforderlich ist, wurde berücksichtigt, dass etwaige Maßnahmen es dem Wirtschaftszweig der Union ermöglichen sollten, seine Produktionskosten zu decken und einen angemessenen Gewinn vor Steuern zu erzielen, der in einer solchen Branche unter normalen Wettbewerbsbedingungen, d. h. ohne gedumpte Einfuhren, beim Verkauf der gleichartigen Ware in der Union erwirtschaftet werden könnte. Die Kommission vertritt die Auffassung, dass der Gewinn, der ohne gedumpte Einfuhren erzielt werden könnte, 8 % des Umsatzes beträgt und dass diese Gewinnspanne als eine angemessene Mindestgewinnspanne angesehen werden kann, die der Wirtschaftszweig der Union ohne schädigendes Dumping hätte erzielen können.
(143)
Auf dieser Grundlage wurde für den Wirtschaftszweig der Union ein nicht schädigender Preis für die gleichartige Ware berechnet. Dieser wurde anhand der Produktionskosten zuzüglich der vorgenannten Gewinnspanne von 8 % ermittelt.
(144)
Die notwendige Preiserhöhung wurde anschließend für jeden Warentypen auf der Grundlage eines Vergleichs des gewogenen durchschnittlichen Einfuhrpreises der kooperierenden ausführenden Hersteller in der VR China und Indien, gebührend berichtigt um Einfuhrkosten und Zölle, mit dem nicht schädigenden Preis der vom Wirtschaftszweig der Union auf dem Unionsmarkt im UZ verkauften Warentypen bestimmt. Die Differenz, die sich aus diesem Vergleich ergab, wurde dann als Prozentsatz des durchschnittlichen cif-Einfuhrwerts der verglichenen Warentypen ausgedrückt.
10.2. Vorläufige Maßnahmen
(145)
Aus den genannten Gründen sollten daher nach Artikel 7 Absatz 2 der Grundverordnung, der so genannten Regel des niedrigeren Zolls, gegenüber den Einfuhren mit Ursprung in der VR China und Indien vorläufige Antidumpingmaßnahmen in Höhe der Dumpingspanne oder der Schadensspanne, je nachdem, welche niedriger ist, eingeführt werden.
(146)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze wurden anhand der Feststellungen dieser Untersuchung festgesetzt. Mithin spiegeln sie die Lage der betroffenen Unternehmen während dieser Untersuchung wider. Im Gegensatz zum landesweiten Zollsatz für „alle übrigen Unternehmen“ gelten diese Zollsätze daher ausschließlich für die Einfuhren der Waren, die ihren Ursprung in der VR China und Indien haben und von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt wurden. Eingeführte Waren, die von anderen, nicht im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) hergestellt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zollsätzen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zollsatz.
(147)
Etwaige Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzollsätze (z. B. infolge einer Umfirmierung des betreffenden Unternehmens oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission (3) zu richten; beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlandsverkäufe und Ausfuhrverkäufe im Zusammenhang mit z. B. der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten. Sofern erforderlich, wird die Verordnung entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert.
(148)
Damit eine ordnungsgemäße Anwendung des Antidumpingzolls gewährleistet ist, sollte der residuale Zollsatz nicht nur für die nicht mitarbeitenden ausführenden Hersteller, sondern auch für jene Hersteller gelten, die im UZ keine Ausfuhren in die Union getätigt haben.
(149)
Folgende Dumping- und Schadensspannen wurden festgelegt:
Land
Unternehmen
Dumpingspanne
(in %)
Schadensspanne
(in %)
Indien
Punjab Chemicals & Crop Protection Ltd. (PCCPL)
22,8
40,8
Alle übrigen Unternehmen
43,6
50,7
VR China
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd und Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.
14,6
22,1
Alle übrigen Unternehmen
52,2
66,3
11. SCHLUSSBESTIMMUNGEN
(150)
Alle ausführenden Hersteller von Oxalsäure in der VR China, die sich bisher noch nicht gemeldet haben, da sie zwar der Ansicht sind, dass sie weder die MWB- noch die IB-Kriterien erfüllen, aber die Ermittlung eines gesonderten Zollsatzes für angemessen halten, sind gebeten, sich binnen zehn Tagen nach der Veröffentlichung dieser Verordnung im Amtsblatt der Europäischen Union (4) bei der Europäischen Kommission zu melden.
(151)
Im Interesse einer ordnungsgemäßen Verwaltung sollte eine Frist festgesetzt werden, innerhalb deren die interessierten Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist meldeten, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung beantragen können.
(152)
Außerdem ist darauf hinzuweisen, dass die Feststellungen zur Einführung von Antidumpingzöllen im Rahmen dieser Verordnung vorläufig sind und im Hinblick auf endgültige Feststellungen möglicherweise überprüft werden müssen -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Ein vorläufiger Antidumpingzoll wird eingeführt auf Einfuhren von Oxalsäure, ob als Dihydrat (CUS-Nummer 0028635-1 und CAS-Nummer 6153-56-6) oder in wasserfreier Form (CUS-Nummer 0021238-4 und CAS-Nummer 144-62-7), auch in wässriger Lösung, die derzeit unter dem KN-Code ex 2917 11 00 (TARIC-Code 2917110091) eingereiht wird und ihren Ursprung in der VR China und Indien hat.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebene und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellte Ware gelten folgende vorläufige Antidumpingzollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Land
Unternehmen
Vorläufiger Zoll
(in %)
TARIC-Zusatzcode
Indien
Punjab Chemicals & Crop Protection Ltd.
22,8
B230
Alle übrigen Unternehmen
43,6
B999
VR China
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd.
14,6
B232
Alle übrigen Unternehmen
52,2
B999
(3) Die Überführung der in Absatz 1 genannten Ware in den zollrechtlich freien Verkehr in der Europäischen Union ist von der Leistung einer Sicherheit in Höhe des vorläufigen Zolls abhängig.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
(1) Unbeschadet des Artikels 20 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können interessierte Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung eine Unterrichtung über die wesentlichen Fakten und Erwägungen beantragen, auf deren Grundlage diese Verordnung erlassen wurde, ihren Standpunkt schriftlich darlegen und eine Anhörung durch die Kommission beantragen.
(2) Nach Artikel 21 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 können die betroffenen Parteien innerhalb eines Monats nach Inkrafttreten dieser Verordnung Anmerkungen zu deren Anwendung vorbringen.
Artikel 3
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Artikel 1 dieser Verordnung gilt für einen Zeitraum von sechs Monaten.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 19. Oktober 2011