РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1030/2010 НА СЪВЕТА
от 17 ноември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Китайската народна република след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) с Регламент (ЕО) № 1467/2004 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат (РЕТ) с произход, inter alia, от Китайската народна република („окончателните антидъмпингови мерки“). Наложените нива на митото достигаха до 22,9 %, което съответства на 184 EUR/t, за вноса с произход от Китайската народна република („засегнатата държава“ или „КНР“).
(2)
След преразглеждане във връзка с нов износител съгласно член 11, параграф 4 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 2167/2005 (3) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1467/2004.
2. Искане за преразглеждане
(3)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока на действие (4) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 13 май 2009 г. Комисията получи искане за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на тези мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от комитета за полиетилен терефталат на „Plastics Europe“ („заявителят“) от името на производители, представляващи основен дял, в конкретния случай над 50 %, от общото производство на Съюза на PET.
(4)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие бе основано на аргумента, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата от него за промишлеността на Съюза.
(5)
След като се консултира с Консултативния комитет Комисията установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Съобразно с това на 18 август 2009 г. Комисията обяви с известие за започване на процедура (5) („известие за започване на процедура“) започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
3. Успоредни процедури
(6)
Следва да се отбележи, че на 3 септември 2009 г. Комисията обяви също така започването на антидъмпингова процедура (6) съгласно член 5 от основния регламент и на процедура относно субсидирането (7) съгласно член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (8), по отношение на вноса на някои видове РЕТ с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
(7)
С Регламент (ЕС) № 857/2010, публикуван на 29 септември 2010 г. (9), Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои видове полиетилен терефталат с произход от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства. По същото време Комисията прекрати антидъмпинговата процедура (10).
4. Разследване
4.1. Разследван период
(8)
Разследването на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП („разглежданият период“).
4.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията официално уведоми подалите жалбата производители, другите известни производители от Съюза, вносителите/търговците, потребителите, за които е известно, че са засегнати, и техните сдружения, както и производителите износители и представителите на засегнатата държава износител за започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие. На заинтересованите страни бе предоставена възможността да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на процедура.
(10)
Бяха изслушани всички заинтересовани страни, поискали това и доказали, че са налице специални основания да бъдат изслушани.
(11)
С оглед на видимо големия брой производители от Съюза, производители износители и вносители беше счетено за уместно, в съответствие с член 17 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо използване на представителна извадка и ако тя е необходима - да направи подбор, горепосочените страни бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, искана в известието за започване на процедура.
(12)
Четиринадесет производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията изготви представителна извадка от петима производители от Съюза, които осъществяват 65 % от продажбите, реализирани от всички съдействащи производители от Съюза за несвързани клиенти в ЕС.
(13)
Тъй като само двама китайски производители износители предоставиха исканата информация, за тях не бе необходимо да се изготвя представителна извадка.
(14)
Само един вносител предостави исканата информация и се съгласи да бъде включен в представителната извадка. Вследствие на това не бе необходимо изготвяне на представителна извадка по отношение на несвързаните вносители.
(15)
Комисията изпрати въпросници на включените в извадката производители от Съюза, на производителите износители и на всички потребители и доставчици, за които се знае, че са засегнати, както и на тези, които заявиха своя интерес в сроковете, определени в известието за започване на процедура. Въпросници бяха изпратени и на известните производители от САЩ („предвидената държава аналог“).
(16)
Попълнени въпросници бяха получени от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза, от седем потребители в Съюза, трима доставчици на суровини и двама производители от САЩ. Освен това седем съдействащи производители от Съюза представиха исканите общи данни за целите на анализа на вредата. Не бяха получени обаче попълнени въпросници от китайските производители износители.
(17)
В хода на разследването един от петимата включени в представителната извадка производители от Съюза не бе в състояние да предостави всички искани данни и поради това се наложи представителната извадка да бъде намалена до четирима производители, които осъществяват 47 % от продажбите, реализирани от всички съдействащи производители.
(18)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
производители от Съюза
-
Novapet SA, Испания,
-
Equipolymers srl, Италия,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Литва,
-
UAB Neo Group, Литва;
б)
потребители в Съюза
-
Puccetti, Италия;
в)
производители от САЩ
-
M&G Polymers USA, LLC, САЩ,
-
StarPet Inc., САЩ.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(19)
Разглежданият продукт е същият като този, обект на първоначалното разследване, а именно полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 39076020 и с произход от КНР.
(20)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди направената при първоначалното разследване констатация, че разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на техния вътрешен пазар и за трети държави, както и продуктите, произвеждани и продавани от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически и химически характеристики и приложения. Следователно тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Предварителни бележки
(21)
Както бе обяснено по-горе, не бе необходимо да се изготвя представителна извадка по отношение на производителите износители от КНР.
(22)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
(23)
Поради липсата на значителен по обем внос от КНР в Съюза не бе възможно той да се използва като основа за представителна по отношение на дъмпинга констатация. Поради това изчислението на дъмпинга бе направено на основата на експортните цени от КНР, а вниманието при разследването бе съсредоточено върху вероятността от повтаряне на дъмпинга.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(24)
Като се вземе предвид фактът, че нито един производител износител от КНР не оказа съдействие при настоящото разследване, изложените по-долу заключения се основават на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент, а именно - данни от Евростат и от искането за преразглеждане.
3.1. Връзка между нормалната стойност и експортните цени за трети държави
(25)
Поради липсата на съдействащи производители износители от КНР бе направено сравнение между продажните цени на вътрешния пазар на трета държава с пазарна икономика и експортните цени от КНР за трети държави в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(26)
Тъй като КНР е държава с икономика в преход, в съответствие с разпоредбите в член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност трябваше да бъде определена на основата на цената или на изградената нормална стойност, получена в подходяща трета държава с пазарна икономика („държава аналог“), или на цената от държавата аналог за други държави, включително за Съюза, или ако това не е възможно - на всяка друга разумна основа, включително и цената, действително платената или платима в Съюза за сходния продукт, подходящо коригирана, ако е необходимо, за да се включи разумен марж на печалба.
(27)
В известието за започване на процедура беше предвидено САЩ да бъдат използвани като подходяща държава аналог с цел установяване на нормална стойност за КНР, като заинтересованите страни бяха поканени да изразят своето мнение относно целесъобразността на този избор. В това отношение не бяха получени коментари или възражения от никоя от страните. САЩ бяха използвани като държава аналог при първоначалното разследване. Поради това бе счетено, че САЩ са подходяща държава аналог.
(28)
Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност бе определена на основата на проверената информация, получена от производителите от държавата аналог, а именно на основата на действително платената или платима цена на вътрешния пазар на САЩ за продукти, за които бе установено, че са се продавали при обичайни търговски условия.
(29)
В резултат на това нормалната стойност беше определена като среднопретеглената цена за продажби на вътрешния пазар на несвързани клиенти от съдействащите производители от САЩ.
(30)
Първоначално бе установено за всеки от двамата съдействащи производители износители от САЩ дали общите им продажби на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти са представителни съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали те съставляват 5 или повече процента от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнесен за Съюза. Продажбите на вътрешния пазар, осъществени и от двамата производители от САЩ по време на разследвания период, бяха счетени за достатъчно представителни.
(31)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За целта бе определен делът на продажби на вътрешния пазар с печалба на сходния продукт на независими клиенти по време на РПП.
(32)
Тъй като обемът на продажбите с печалба на сходния продукт е представлявал по-малко от 80 % от общия обем на продажбите на сходния продукт, нормалната стойност бе определена на основата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на продажбите с печалба.
(33)
Както бе обяснено по-горе, при липсата на значителен по обем внос и с оглед на липсата на каквото и да било съдействие от страна на производителите износители от КНР, експортната цена бе разгледана на основата на наличните данни от статистическите данни за износа на КНР по отношение на количеството и стойността на износа на КНР за нейните три най-големи пазара (Япония, Украйна и Съединените щати), тъй като тези данни представляваха най-добрата налична информация в съответствие с член 18 от основния регламент. Износът за тези пазари е съставлявал приблизително 50 % от износа на КНР на продукта, обект на разследването.
(34)
Статистическите данни за износа на КНР показаха, че експортните цени за горепосочените трети държави са били по-ниски от определената нормална стойност за КНР. В действителност разследването установи, че като цяло тази ценова разлика по време на РПП е варирала между 14 % и 38 %. Това показва, че има вероятност от повтаряне на дъмпинга на износа за Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2. Неизползвани производствени мощности
(35)
При липса на друга информация относно производството и капацитета анализът бе направен в съответствие с член 18 от основния регламент на основата на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане.
(36)
Съгласно наличната информация и при липса на каквато и да било информация, сочеща противното, през разглеждания период производственият капацитет на КНР е нараснал с 16 %. През РПП използването на капацитета е било на ниво от приблизително 72 %. Следователно неизползваните производствени мощности са били значителни, достигайки излишък от 700 000 тона. При задействане на тези неизползвани мощности китайското производство би могло да доставя до 23 % от потреблението на Съюза.
(37)
Освен това, тъй като се очаква производственият капацитет в КНР да нарасне в много по-голяма степен в сравнение с потреблението на вътрешния пазар, може да се направи предположение, че голяма част от евентуално увеличение на производството ще бъде ориентирана за износ.
4. Заключение относно вероятността за повтаряне на дъмпинга
(38)
Като се има предвид, че цените за износ на продукта, обект на разследването, за основните пазари за износ на КНР са под нормалната стойност, определена по време на РПП, и въз основа на нарастващия свободен капацитет се счита, че ако мерките отпаднат, има вероятност от увеличаване на обема на китайския износ за ЕС на дъмпингови цени.
(39)
В контекста на горепосоченото съществува вероятност от повтаряне на дъмпинга, ако мерките бъдат отменени.
Г. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(40)
През РПП сходният продукт е бил произвеждан от 17 производители в Съюза. Поради това за продукцията на тези производители (установена въз основа на информацията, получена от съдействащите производители, а по отношение на другите производители от Съюза - въз основа на данните от искането за преразглеждане) се смята, че представлява производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(41)
От тези 17 производители 12 съдействаха изцяло при разследването. Беше установено, че тези 12 производители съставляват основна част, в случая повече от 80 %, от общото производство на сходния продукт в Съюза. Поради тази причина 12-те съдействащи производители съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и са наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“. Останалите производители от Съюза са наричани по-нататък „другите производители от Съюза“. Тези други производители от Съюза не подкрепиха активно жалбата, нито ѝ се противопоставиха.
(42)
За целта на анализа на вредата показателите за вреда бяха установени на следните две равнища:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост, производителност, средна единична цена, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на равнището на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от съдействащите производители, които я предоставиха в рамките на процедурата по изготвяне на представителна извадка, а по отношение на другите производители от Съюза бе използвана приблизителна оценка, направена въз основа на данните от искането за преразглеждане,
-
анализът на микроикономическите елементи (стокови наличности, възнаграждения, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток, способност за привличане на капитали и инвестиции) по отношение на включените в извадката производители от Съюза бе направен въз основа на предоставената от тях информация.
(43)
Следва да се отбележи, че пазарът на ЕС за РЕТ се характеризира с относително голям брой производители, обикновено принадлежащи към по-големи групи, чието управление е разположено извън ЕС. Пазарът е в процес на консолидиране, като напоследък се наблюдават редица случаи на поглъщане и на прекратяване на дейността. Така например от 2009 г. насам бяха закрити предприятията за производство на РЕТ на „Tergal Fibers“ (Франция), „Invista“ (Германия) и „Artenius“ (Обединеното кралство), докато в същото време „Indorama“ погълна предишните предприятия „Eastman“ в Обединеното кралство и в Нидерландия.
Д. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Потребление на Съюза
(44)
Потреблението в Съюза бе установено на основата на обема на продажбите на промишлеността на Съюза, осъществени на пазара на ЕС, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Съюза, а по отношение на другите производители от Съюза - чрез приблизителни оценки, направени въз основа на искането за преразглеждане.
(45)
Потреблението в Съюза на продукта, обект на разследването, е нараснало между 2006 г. и РПП с 11 %. По-конкретно, явното търсене се е увеличило през 2007 г. с 8 %, леко е спаднало между 2007 г. и 2008 г. (с 2 процентни пункта) и е нараснало с още 5 процентни пункта между 2008 г. и РПП.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на ЕС (в тонове)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Индекс (2006 г. = 100)
100
108
106
111
Източник: отговори на въпросника, данни от Евростат и от искането за преразглеждане
2. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Китайската народна република
(46)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в ЕС е останал относително малък и дори е намалял през разглеждания период. През РПП той е достигнал 13 483 тона, което съответства на пазарен дял от 0,4 %. Цените на китайския внос са останали стабилни между 2006 г. и 2008 г., а след това рязко са спаднали до 897 EUR/тон на равнище CIF през РПП, т.е. с 12 процентни пункта в сравнение с цените през 2008 г.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
16 425
20 159
18 001
13 483
Индекс (2006 г. = 100)
100
123
110
82
Пазарен дял на вноса от КНР
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 011
1 008
1 020
897
Индекс (2006 г. = 100)
100
100
101
89
Източник: Евростат
3. Внос от други трети държави
а) Внос от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства
(47)
Както бе посочено по-горе в съображение 6 и следващите съображения, успоредно с настоящото преразглеждане бяха проведени антидъмпингова процедура и процедура относно субсидирането във връзка с вноса на РЕТ от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства.
(48)
Обемът на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства в ЕС е нараснал значително през разглеждания период и е достигнал 304 202 тона през РПП, което съответства на пазарен дял от 10,2 %. Цените на този внос са били дори по-ниски от цените на вноса от КНР.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства (в тонове)
55 939
67 067
218 248
304 202
Индекс (2006 г. = 100)
100
120
390
544
Пазарен дял на вноса от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 030
1 023
1 015
882
Източник: Евростат
б) Внос от Република Корея
(49)
От 2000 г. насам по отношение на Република Корея се прилагат антидъмпингови мита. За две корейски дружества обаче се прилага нулево антидъмпингово мито, а в рамките на разследването бе установено, че нивото на внос от Република Корея продължава да бъде високо и е нараснало значително през разглеждания период. Корейският внос се е увеличил с близо 150 % в периода от 2006 г. до РПП, а неговият съответен пазарен дял е нараснал от 3,5 % през 2006 г. на 7,7 % през РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Южна Корея (в тонове)
94 023
130 994
177 341
231 107
Индекс (2006 г. = 100)
100
139
189
246
Пазарен дял на вноса от Южна Корея
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 084
1 071
1 063
914
Източник: Евростат
(50)
Средната цена на корейския внос е останала по принцип малко под средните цени на производителите от Съюза. Цените на корейския внос обаче са били по-високи от средните цени на вноса от КНР.
в) Внос от други трети държави, непосочени по-горе
(51)
Обемът на вноса на разглеждания продукт в ЕС от други трети държави леко се е увеличил през разглеждания период и е достигнал 428 396 тона през РПП, което съответства на пазарен дял от 14,3 %. Цените на този внос са били относително високи и над нивото на съответните цени от КНР и държавите в успоредно провежданите разследвания, както и над средното равнище на цените на промишлеността на Съюза.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
337 036
407 253
344 626
428 396
Индекс (2006 г. = 100)
100
121
102
127
Пазарен дял на вноса от други трети държави
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 159
1 127
1 135
978
Източник: Евростат
(52)
От гореизложеното може да се направи заключението, че вносът от други трети държави не е оказал отрицателно въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(53)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията разгледа всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
4.1. Макроикономически елементи
а) Производство
(54)
Производството на Съюза е намаляло с 4 % в периода от 2006 г. до РПП. По-конкретно, то е нараснало с 5 % през 2007 г., като е достигнало приблизително 2 570 000 тона, но рязко е спаднало с 10 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и леко се е увеличило с 1 процентен пункт в периода от 2008 г. до РПП, когато е достигнало приблизително 2 300 000 тона.
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
95
96
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
б) Производствен капацитет и използване на капацитета
(55)
Производственият капацитет на производителите от Съюза се е увеличил с 15 % през разглеждания период. По-конкретно, той се е увеличил с 1 % през 2007 г., с още 5 процентни пункта през 2008 г. и дори с още 9 процентни пункта през РПП.
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Индекс (2006 г. = 100)
100
101
106
115
Използване на капацитета
83 %
87 %
75 %
69 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
90
84
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
(56)
Използването на капацитета е било 83 % през 2006 г., достигнало е ниво от 87 % през 2007 г., но впоследствие е спаднало до 75 % през 2008 г. и до едва 69 % през РПП. Намаляващата степен на използване през 2008 г. и през РПП е отразила намалялото производство и увеличения производствен капацитет през този период.
в) Обем на продажбите
(57)
През разглеждания период обемът на продажбите на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза е намалял слабо. През 2007 г. продажбите са се увеличили с 5 %, но през следващата година са спаднали малко под стойностите за 2006 г., а през РПП са били с 3 % под равнището от 2006 г. на ниво от около 2 100 000 тона. Като се има предвид ограниченият обем на стоковите наличности, динамиката на продажбите следва отблизо тенденциите в производството.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Продажби на ЕС (в тонове)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Индекс (2006 г. = 100)
100
105
99
97
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
г) Пазарен дял
(58)
През разглеждания период производителите от Съюза са загубили 10 процентни пункта от пазарния си дял, който е намалял от 85 % през 2006 г. на 75 % през РПП. Тази загуба на пазарен дял отразява факта, че, независимо от нарасналото потребление, продажбите на промишлеността на Съюза са спаднали с 3 % през разглеждания период. Следва да се отбележи, че същата тенденция към намаление бе констатирана и по отношение на включените в представителната извадка производители от Съюза.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на производителите от Съюза
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Индекс (2006 г. = 100)
100
98
94
88
Източник: отговори на въпросника, данни от искането за преразглеждане и Евростат
д) Растеж
(59)
В периода от 2006 г. до РПП потреблението в Съюза се е повишило с 11 %, докато обемът на продажбите на производителите от Съюза на пазара на Съюза е намалял с 3 %, а пазарният дял на производителите от Съюза е намалял с 10 процентни пункта. Поради това се достига до заключението, че производителите от Съюза не са могли да се възползват от растежа на пазара.
е) Трудова заетост
(60)
Равнището на трудова заетост на производителите от Съюза е намаляло с 15 % в периода от 2006 г. до РПП. По-конкретно, броят на заетите лица значително е намалял от 2 400 през 2006 г. до 2 100 през 2007 г. или с 13 % и е останал близо до това ниво през 2008 г. и РПП. Спадът през 2007 г. отразява предприетите от редица производители от ЕС усилия за преструктуриране.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Трудова заетост (брой лица)
2 410
2 100
2 060
2 057
Индекс (2006 г. = 100)
100
87
85
85
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
ж) Производителност
(61)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция (в тонове) на заето лице за една година, е нараснала с 12 %. Това представлява отражение на факта, че производството е намаляло в по-малка степен в сравнение с равнището на трудова заетост и представлява показател за повишената ефективност на производителите от Съюза. Това е особено видно през 2007 г., когато производството се е увеличило при намалено равнище на заетост, а производителността е била с 21 % по-висока в сравнение с 2006 г.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на заето лице)
1 013
1 224
1 130
1 137
Индекс (2006 г. = 100)
100
121
112
112
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
з) Фактори с въздействие върху продажните цени
(62)
Средногодишните продажни цени на производителите от Съюза на пазара на Съюза за несвързани клиенти са останали стабилни в периода от 2006 г. до 2008 г. на равнище от около 1 100 EUR/тон. През РПП средногодишната продажна цена е намаляла с 12 %, като е достигнала 977 EUR/тон. Средногодишната продажна цена не отразява месечните или дори всекидневните колебания в цените на РЕТ на европейския (и световния) пазар, но се счита за достатъчна, за да очертае тенденцията през разглеждания период. Продажните цени на PET обикновено следват тенденциите в цените на основните му суровини (главно пречистена терефталова киселина - ПТК и моноетилен гликол - МЕГ), тъй като те представляват до 80 % от общите разходи за производството на PET.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на ЕС (EUR/тон)
1 110
1 105
1 111
977
Индекс (2006 г. = 100)
100
100
100
88
Източник: отговори на въпросника и данни от искането за преразглеждане
и) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от дъмпинг в миналото
(63)
Следва да се припомни, че поради много малкия понастоящем обем на вноса на РЕТ от КНР не бе направено изчисление на дъмпинга. При все това, както е посочено в съображение 39, вероятността от повтаряне на дъмпинга бе установена на основата на цените за трети държави и на излишъка в капацитета. По отношение на възстановяването от дъмпинга в миналото е важно да се припомни, че след налагането на окончателните антидъмпингови мерки върху вноса от КНР промишлеността на Съюза бе изправена пред субсидиран внос от Иран, Пакистан и Обединените арабски емирства, което доведе до налагане през м. юни 2010 г. на временни изравнителни мерки (11). Поради това не бе възможно да се установи действително възстановяване от дъмпинга в миналото и се счита, че промишлеността на Съюза остава уязвима за вредоносния ефект на евентуален дъмпингов внос на пазара на Съюза.
4.2. Микроикономически елементи
а) Стокови наличности
(64)
Обемът на стоковите наличности в края на периода на включените в представителната извадка производители е намалял с 22 % в периода от 2006 г. до РПП. Следва да се отбележи, че стоковите наличности представляват под 5 % от годишното производство и поради това относимостта на този показател към анализа на вредата е ограничена.
Таблица 13
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода (в тонове)
61 374
57 920
46 951
47 582
Индекс (2006 г. = 100)
100
94
77
78
Източник: отговори на въпросника
б) Възнаграждения
(65)
Годишните разходи за труд са нараснали с 11 % между 2006 г. и 2007 г., преди да намалеят с 2 процентни пункта през 2008 г. в сравнение с 2007 г. и с още 9 процентни пункта през РПП в сравнение с 2008 г., като са достигнали същото ниво като през 2006 г. По този начин разходите за труд като цяло са останали стабилни.
Таблица 14
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Индекс (2006 г. = 100)
100
111
109
100
Източник: отговори на въпросника
в) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(66)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт, осъществени от включените в представителната извадка производители на пазара на Съюза за несвързани клиенти, изразена като процент от нетните продажби, е запазила отрицателните си стойности и дори е намаляла от -6,9 % на -7,5 %. По-конкретно положението във връзка с рентабилността на включените в представителната извадка производители се е подобрило през 2007 г., когато нетните загуби са възлизали на едва -1,5 % от нетните продажби, но през 2008 г. загубите са се увеличили рязко до -9,3 %. През РПП положението слабо се е подобрило.
Таблица 15
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Рентабилност на продажбите в ЕС (% от нетните продажби)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Индекс (2006 г. = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Възвръщаемост на инвестициите (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестициите)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Индекс (2006 г. = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Източник: отговори на въпросника
(67)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, в общи линии e следвала тенденциите по отношение на рентабилността. Тя се e увеличила от равнище от -9,6 % през 2006 г. на -3,1 % през 2007 г. През 2008 г. е намаляла до -16,8 %, а през РПП отново се е увеличила до -12,3 %. Като цяло през разглеждания период възвръщаемостта на инвестициите е запазила отрицателните си стойности и се е понижила с 2,7 процентни пункта.
г) Паричен поток и способност за привличане на капитал
(68)
През 2006 г. нетният паричен поток от оперативните дейности е бил с отрицателни стойности, а именно в размер на -18,5 млн. евро. През 2007 г. положението се е подобрило значително, като стойността е станала положителна (19,8 млн. евро), но през 2008 г. се е влошило съществено (стойност от -42 млн. евро), а впоследствие през РПП е достигната отрицателна стойност в размер на -11 млн. евро. Като цяло през разглеждания период положението по отношение на паричния поток се е подобрило независимо от запазилите се отрицателни стойности.
(69)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднения при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 16
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Индекс (2006 г. = 100)
- 100
206
- 229
-60
Източник: отговори на въпросника
д) Инвестиции
(70)
Годишните инвестиции на включените в представителната извадка дружества в производството на сходния продукт са намалели с 34 % в периода от 2006 г. до 2007 г., след което - с още 59 процентни пункта в периода от 2007 г. до 2008 г., а впоследствие - през РПП - са намалели слабо в сравнение с 2008 г. Като цяло през разглеждания период инвестициите са намалели с 96 %. Частично обяснение за този рязък спад в инвестициите може да бъде фактът, че през 2006 г.и 2007 г. са били придобити нови производствени линии, с които се е целяло повишаване на капацитета.
Таблица 17
Представителна извадка
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Индекс (2006 г. = 100)
100
66
7
4
Източник: отговори на въпросника
(71)
Счита се, че ниското ниво на инвестиции през 2008 г. и РПП е в резултат на уязвимото понастоящем финансово положение на промишлеността на Съюза.
5. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(72)
Анализът на макроикономическите данни показва, че по време на разглеждания период производството и продажбите на производителите от Съюза са намалели. Въпреки че наблюдаваното намаление не е драстично само по себе си, то трябва да се разглежда в контекста на повишеното търсене в периода от 2006 г. до РПП, довело до свиване на пазарния дял на производителите от Съюза с 10 процентни пункта до 75 %.
(73)
Същевременно относимите микроикономически показатели сочат ясно изразено влошаване на икономическото състояние на включените в представителната извадка производители от Съюза. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите са останали отрицателни и като цяло са намалели допълнително в периода от 2006 г. до РПП. Паричният поток през РПП също е останал отрицателен независимо от общото положително развитие.
(74)
С оглед на гореизложеното се достига до заключението, че промишлеността на Съюза е продължила да понася съществена вреда по смисъла на член 5, параграф 3 от основния регламент и че състоянието ѝ е много нестабилно и уязвимо и е далеч от равнищата, които биха могли да се очакват, ако се бе възстановила от установената в рамките на първоначалното разследване вреда.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. Въздействие на прогнозния обем на вноса и влияние върху цените, в случай че мерките бъдат отменени
(75)
В съответствие със заключението, направено в съображение 38 по-горе, производителите износители от КНР разполагат със значителен свободен капацитет и с ясно изразен потенциал да увеличат обема на своя износ за пазара на Съюза.
(76)
Експортните цени CIF на РЕТ с произход от КНР за трети държави са били по-ниски от средните цени на промишлеността на Съюза през РПП. Следва да се отбележи, че разликата не е била значителна и като се има предвид, че този внос е обект на конвенционална митническа ставка и на някои такси след осъществяването на вноса, той не е могъл да подбива съществуващите през РПП цени на промишлеността на Съюза. Трябва обаче да се акцентира върху факта, че информацията от успоредната процедура относно субсидирането, посочена в съображение 6, сочи, че цените на промишлеността на Съюза през РПП са били значително занижени поради субсидирания внос от Иран, Пакистан и ОАЕ. Следователно фактът, че през РПП не е имало действително подбиване на цените, не означава, че ако вносът от КНР бъде подновен, това ще стане при ценови равнища, които няма да бъдат вредоносни.
(77)
В действителност едно сравнение на действителните цени на вноса от КНР с невредоносното ценово равнище показа, че вносът от КНР ще доведе до продажба на цени, по-ниски от цените (невредоносни) на промишлеността на Съюза. Следователно при липса на антидъмпингови мита върху вноса с произход от КНР, всеки увеличен обем на вероятно дъмпингов внос от КНР би упражнил дори по-силен натиск върху промишлеността на Съюза и би нанесъл вреда.
(78)
Освен това, като се има предвид съществуващият в КНР свободен капацитет по отношение на РЕТ, в съчетание с факта, че износителите от КНР по всяка вероятност ще се опитат да си възвърнат загубените пазарни дялове, една отмяна на мерките по всяка вероятност би довела до по-ниски експортни цени. Това би засилило натиска върху цените, като може да се очаква допълнително отрицателно въздействие върху вече уязвимото и претърпяло съществена вреда положение на промишлеността на Съюза.
(79)
Въпреки че въздействието на вноса от КНР върху съществуващото понастоящем нестабилно положение на промишлеността на Съюза е било ограничено поради ниските равнища на внос през разглеждания период, това по всяка вероятност би се променило, ако мерките отпаднат. Ако мерките бъдат отменени и промишлеността на Съюза бъде изправена пред повишени обеми на внос от КНР на дъмпингови цени, това определено би довело до по-нататъшно влошаване на нейното вече нестабилно финансово положение и до допълнителни загуби.
2. Заключение относно продължаването/повтарянето на вредата
(80)
Въз основа на това се достига до заключението, че отмяната на мерките срещу КНР по всяка вероятност би довело до продължаване на вредата за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(81)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе направено проучване дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би противоречало на интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза бе основано на оценка на всички различни засегнати интереси. На всички заинтересовани страни бе предоставена възможност да изразят становището си съгласно член 21, параграф 2 от основния регламент.
(82)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване бе преценено, че приемането на мерки не противоречи на интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, в чиито рамки съответно се анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко необичайно отрицателно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(83)
На тази основа бе проучено дали, въпреки заключенията за вероятността от продължаване или повтаряне на вредоносен дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че запазването на мерките в този конкретен случай противоречи на интереса на Съюза.
1. Интерес на промишлеността на Съюза и на другите производители от Съюза
(84)
Продължаването на действието на антидъмпинговите мерки върху вноса от засегнатата държава би увеличило възможността промишлеността на Съюза да достигне разумно обосновано равнище на рентабилност, тъй като би спомогнало да се предотврати отстраняването на промишлеността на Съюза от пазара чрез значителен по обем дъмпингов внос от КНР. Определено съществува ясно изразена вероятност от вредоносен дъмпинг в значителни обеми, на което промишлеността на Съюза не би могла издържи. Поради това промишлеността на Съюза би продължила да извлича полза от запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки.
(85)
Съответно се достига до заключението, че е ясно, че запазването на антидъмпинговите мерки срещу КНР е в интерес на промишлеността на Съюза и на другите производители от Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(86)
Както бе посочено по-горе, само един вносител предостави информация в рамките на процедурата по изготвяне на представителната извадка. Този вносител се противопостави категорично на продължаването на мерките, въпреки че не декларира внос от КНР. Следователно се достига до заключението, че запазването на мерките срещу вноса от КНР не би оказало значително въздействие върху дейността на този посредник.
(87)
Няма представена относима информация от други вносители. Като се има предвид, че вносът от другите държави, по отношение на които има действащи антидъмпингови мерки, не е преустановен и че е на разположение внос от държави, по отношение на които не се прилагат антидъмпингови мерки (напр. Оман, САЩ, Бразилия), се счита, че вносителите могат да продължат да ползват тези алтернативни източници за доставка.
(88)
Като се има предвид, че няма доказателства, че действащите мерки ще окажат съществено въздействие по отношение на вносителите, се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките няма да засегне в значителна степен вносителите от Съюза.
3. Интерес на доставчиците на суровини в Съюза
(89)
Трима доставчици на суровини (двама на ПТК и един на МЕГ) съдействаха при разследването, като представиха попълнен въпросник в определения срок. Наетият в техните европейски производствени съоръжения персонал, участващ в производството на ПТК/МЕГ, е наброявал около 700 лица.
(90)
Съдействащите производители на ПТК са източник на около 50 % от покупките на ПТК, осъществени от включените в представителната извадка производители от Съюза. Производителите на ПТК са силно зависими от състоянието на производителите на РЕТ, които са техните основни клиенти. Ниските цени на РЕТ намират израз в по-ниски цени на ПТК и в по-ниски маржове за производителите на ПТК. Вследствие на това се счита, че налагането на мерки по отношение на дъмпинговия внос на РЕТ би било от полза за производителите на ПТК.
(91)
Що се отнася до съдействащия доставчик на МЕГ, тази суровина представлява под 10 % от неговия общ оборот. По отношение на МЕГ се отбелязва, че употребата в производството на РЕТ не е неговата единствена или дори основна употреба и че производителите на МЕГ са по-малко зависими от положението на промишления отрасъл, свързан с РЕТ. Въпреки това трудностите на отрасъла на РЕТ може да окажат известно ограничено въздействие върху доставчиците на МЕГ, най-малкото в краткосрочен до средносрочен план.
(92)
С оглед на горепосоченото се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките срещу вноса от КНР би било в интерес на доставчиците на суровини.
4. Интерес на потребителите
(93)
РЕТ, обект на настоящата процедура (т.е. с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече, т.нар. „материал за бутилки“), се използва предимно за производството на бутилки за вода и други напитки. Използването му за производство на други опаковки (за храни в твърдо състояние или детергенти) и за производството на листове е в процес на разработване, но остава относително ограничено. Бутилките от РЕТ се произвеждат в два етапа: i) първоначално се изготвя заготовка чрез шприцформа от РЕТ и ii) по-късно заготовката се загрява и издухва в бутилка. Производството на бутилки може да бъде интегриран процес (т.е. едно и също дружество купува РЕТ, произвежда заготовката и я издухва в бутилка) или да бъде ограничено до втория етап (издухване на заготовка до получаване на бутилка). Заготовките може да бъдат транспортирани относително лесно, тъй като са малки и компактни, докато празните бутилки са нестабилни и, поради своя размер, много скъпи за транспортиране.
(94)
Бутилките от РЕТ се пълнят с вода и/или други напитки от бутилиращи дружества („бутилировачи“). Бутилировачите често участват в търговската дейност с РЕТ или чрез интегрираните операции по производство на бутилките, или чрез договори за ишлеме с подизпълнители преработватели и/или производители на бутилки, за които те договарят цената на РЕТ с производителя (полуишлеме) или дори купуват РЕТ за своите собствени бутилки (пълно ишлеме).
(95)
Вследствие на това може да се направи разграничение между две групи от потребители:
-
преработватели и/или производители на бутилки - те купуват РЕТ директно от производителите, преработват го в заготовки (или бутилки) и го продават за по-нататъшна преработка (или пълнене), и
-
бутилировачи - те купуват РЕТ за своите подизпълнители - производители на бутилки/преработватели (пълно ишлеме), или договарят цената, на която подизпълнителят преработвател и/или производител на бутилки ще получи РЕТ (полуишлеме).
(96)
В рамките на настоящото разследване бе осъществен контакт с над 70 потребители, но само седем от тях (преработватели и бутилировачи) решиха да съдействат, попълвайки въпросник.
(97)
Установено бе, че съдействащите потребители са внесли едва пренебрежими количества РЕТ от засегнатата държава, като са ползвали като източник предимно производителите от Съюза и/или от други държави.
(98)
Като се има предвид фактът, че все така съществуват алтернативни източници на доставка и че понастоящем потребителите са внесли едва твърде ограничени обеми от разглеждания продукт от КНР, се достига до заключението, че продължаването на действието на мерките срещу вноса от КНР няма да окаже съществено отрицателно въздействие върху потребителите от Съюза.
(99)
След разгласяването на основните факти и съображения, на основата на които бе изразено намерение да се препоръча запазването на съществуващите мерки, някои заинтересовани страни, и по-конкретно потребители, представиха своите коментари.
(100)
Поискалите преразглеждането производители от Съюза по принцип се съгласиха с констатациите, направени в рамките на разследването, и по-конкретно със заключенията във връзка с интереса на Съюза.
(101)
От друга страна, седем потребители и едно сдружение на потребители категорично се противопоставиха на повторното налагане на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки, като заявиха, че в констатациите на Комисията във връзка с интереса на Съюза съществуват сериозни пропуски и неточности, без обаче да обосноват допълнително своите твърдения.
(102)
С оглед на липсата на каквито и да било доказателства в подкрепа на твърденията във връзка с предполагаемата неточност на констатациите на Комисията тези твърдения бяха отхвърлени като необосновани.
(103)
След разгласяването съдействащият вносител също се противопостави категорично на повторното налагане на мерките.
(104)
Тази заинтересована страна заяви, че Комисията не е отчела надлежно интереса на отрасъла на потребителите на РЕТ, на който - както се твърди, би навредило всяко едно увеличение на цената на РЕТ, тъй като не би бил в състояние да прехвърли по веригата такова увеличение на разходите.
(105)
В тази връзка следва да се отбележи, че тази заинтересована страна не е доказала по какъв начин и в каква степен на практика запазването на вече съществуващите мерки би могло да доведе до повишение на цената на РЕТ на пазара на Съюза.
(106)
Следва също така да се посочи, че, като се отчита относително ниската степен на съдействие от страна на потребителите в рамките на настоящото разследване, няма информация по случая, която да сочи, че продължаването на мерките би имало непропорционално въздействие върху потребителите.
(107)
Вследствие на това и въз основа на наличната информация се счита, че запазването на мерките няма да окаже непропорционално отрицателно въздействие върху равнището на цените на РЕТ в ЕС и поради това така представеното от вносителя посредник твърдение за отрицателното въздействие върху потребителите се отхвърля.
(108)
Същата заинтересована страна заяви, че Комисията не е проучила въздействието от продължаването на съществуващите понастоящем мерки върху дружествата, занимаващи се с опаковки от РЕТ, и вследствие на това анализът на интереса на Съюза е непълен и неправилен.
(109)
В това отношение следва да се посочи, че след започването на настоящото преразглеждане отзиви бяха получени едва от седем потребители и наличната в рамките на настоящата процедура информация не позволява да се анализира интересът на тази подгрупа от потребители в Съюза.
(110)
Получените след разгласяването коментари, в това число коментарите от дружествата, занимаващи се с опаковане, не бяха подкрепени с доказателства (както бе посочено в съображения 101 и 102 по-горе) и тяхното използване с цел по-изчерпателен анализ по отношение на опаковъчната промишленост не бе възможно.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(111)
Като се вземат предвид всички горепосочени фактори, се достига до заключението, че не съществуват убедителни доводи срещу запазването на съществуващите понастоящем антидъмпингови мерки.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(112)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на основата на които бе изразено намерение да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На тези страни бе предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си вследствие на това разгласяване. Изявленията и коментарите бяха надлежно взети предвид, когато това бе обосновано.
(113)
От гореизложеното следва, че, съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент, антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на РЕТ с произход от КНР, следва да бъдат запазени. Следва да се припомни, че тези мерки се състоят от специфични мита.
(114)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделни дружества са приложими единствено за вноса на разглеждания продукт, произведен от тези дружества и следователно - от посочените конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, което не е конкретно посочено в член 1, параграф 2 от настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(115)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на стопанския субект или след създаването на нови производствени или занимаващи се с продажби субекти) следва да се изпраща до Комисията (12) заедно с цялата относима информация, по-специално относно евентуална промяна в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и за износ, например във връзка с посочената промяна на наименованието или посочената промяна в производствените и занимаващите се с продажби субекти. Ако е необходимо, регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализация на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални ставки на митата,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
(1) Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на полиетилен терефталат с вискозитетен индекс 78 ml/g или повече съгласно стандарт ISO 1628-5, класиран понастоящем в код по КН 39076020 и с произход от Китайската народна република.
(2) Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Антидъмпингово мито
(EUR/тон)
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd,
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd,
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd,
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd,
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai,
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. и Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) и Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Всички останали дружества
184
A999
(3) В случаите, когато стоките са били повредени преди пускането им в свободно обращение и в резултат на това цената, която е действително платена или подлежаща на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (13), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 по-горе, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределени на цената, която е действително платена или подлежаща на плащане.
(4) Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 ноември 2010 година.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1030/2010 DES RATES
vom 17. November 2010
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren eines bestimmten Polyethylenterephthalats mit Ursprung in der Volksrepublik China nach einer Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 und Artikel 11 Absatz 2,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission („Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Nach einer Antidumpinguntersuchung („Ausgangsuntersuchung“) führte der Rat mit der Verordnung (EG) Nr. 1467/2004 (2) einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren eines bestimmten Polyethylenterephthalats („PET“) mit Ursprung unter anderem in der Volksrepublik China ein („endgültige Antidumpingmaßnahmen“). Die Zollsätze für die Einfuhren mit Ursprung in der Volksrepublik China („betroffenes Land“ oder „VR China“) wurden auf bis zu 22,9 % (184 EUR/t) festgelegt.
(2)
Nach einer Überprüfung für einen neuen Ausführer nach Artikel 11 Absatz 4 der Grundverordnung änderte der Rat die Verordnung (EG) Nr. 1467/2004 mit der Verordnung (EG) Nr. 2167/2005 (3).
2. Überprüfungsantrag
(3)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens der geltenden endgültigen Antidumpingmaßnahmen (4) ging bei der Kommission am 13. Mai 2009 ein Antrag auf Einleitung einer Auslaufüberprüfung dieser Maßnahmen nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein. Der Antrag wurde vom Polyethylenterephthalat-Ausschuss des Herstellerverbands Plastics Europe („Antragsteller“) im Namen von Herstellern eingereicht, auf die mit mehr als 50 % ein erheblicher Teil der Gesamtproduktion von PET in der Union entfällt.
(4)
Der Antrag auf eine Auslaufüberprüfung wurde damit begründet, dass nach dem Außerkrafttreten der Maßnahmen wahrscheinlich mit einem Anhalten oder erneuten Auftreten des Dumpings und der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zu rechnen wäre.
(5)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen. Dementsprechend teilte die Kommisssion am 18. August 2009 im Wege einer entsprechenden Bekanntmachung (5) („Einleitungsbekanntmachung“) die Einleitung einer Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung mit.
3. Parallele Verfahren
(6)
Es wird darauf hingewiesen, dass die Kommission am 3. September 2009 außerdem die Einleitung eines Antidumpingverfahrens (6) nach Artikel 5 der Grundverordnung sowie eines Antisubventionsverfahrens (7) nach Artikel 10 der Verordnung (EG) Nr. 597/2009 des Rates vom 11. Juni 2009 über den Schutz gegen subventionierte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (8) betreffend die Einfuhren eines bestimmten PET mit Ursprung in Iran, Pakistan und den Vereinigten Arabischen Emiraten bekannt gab.
(7)
Der Rat führte mit der Verordnung (EU) Nr. 857/2010 (9) vom 29. September 2010 einen endgültigen Ausgleichszoll auf die Einfuhren eines bestimmten Polyethylenterephthalats mit Ursprung in Iran, Pakistan und den Vereinigten Arabischen Emiraten ein. Zum selben Zeitpunkt schloss die Kommission das Antidumpingverfahren ab (10).
4. Untersuchung
4.1. Untersuchungszeitraum
(8)
Die Untersuchung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings betraf den Zeitraum vom 1. Juli 2008 bis zum 30. Juni 2009 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
4.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(9)
Die Kommission unterrichtete die antragstellenden Hersteller, andere ihr bekannte Unionshersteller, Einführer/Händler, die bekanntermaßen betroffenen Verwender und ihre Verbände, die ausführenden Hersteller und die Vertreter des betroffenen Ausfuhrlandes offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(10)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(11)
Angesichts der Vielzahl der Unionshersteller, ausführenden Hersteller und Einführer erschien es geboten, nach Artikel 17 der Grundverordnung zu prüfen, ob mit einer Stichprobe gearbeitet werden sollte. Damit die Kommission über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden konnte, wurden die oben genannten Parteien aufgefordert, innerhalb von 15 Tagen nach Einleitung der Überprüfung mit der Kommission Kontakt aufzunehmen und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln.
(12)
Vierzehn Unionshersteller lieferten die geforderten Informationen und erklärten sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Auf der Grundlage der Informationen der kooperierenden Unionshersteller wählte die Kommission eine Stichprobe von fünf Unionsherstellern aus, auf die 65 % der Verkäufe aller kooperierenden Unionshersteller an unabhängige Abnehmer in der Union entfielen.
(13)
Da nur zwei chinesische ausführende Hersteller die angeforderten Informationen vorlegten, erübrigte sich eine Stichprobenbildung.
(14)
Nur ein Importvertreter übermittelte die angeforderten Informationen und erklärte sich mit der Einbeziehung in die Stichprobe einverstanden. Folglich erübrigte sich eine Stichprobe für unabhängige Einführer.
(15)
Die Kommission sandte Fragebogen an die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller, an die ausführenden Hersteller und an alle bekanntermaßen betroffenen Verwender und Lieferanten sowie an diejenigen, die innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung festgesetzten Fristen Kontakt mit der Kommission aufgenommen hatten. Auch an die ihr bekannten Hersteller in den USA (dem vorgesehenen Vergleichsland) wurden Fragebogen gesandt.
(16)
Antworten auf den Fragebogen gingen von den fünf in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern, sieben Verwendern in der Union, drei Rohstofflieferanten und zwei Herstellern in den USA ein. Darüber hinaus übermittelten sieben kooperierende Unionshersteller die für die Schadensanalyse erforderlichen allgemeinen Informationen. Allerdings beantwortete keiner der chinesischen ausführenden Hersteller den Fragebogen.
(17)
Da einer der fünf in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller während der Untersuchung nicht in der Lage war, alle verlangten Daten vorzulegen, musste die Stichprobe auf vier Hersteller beschränkt werden, auf die 47 % der Verkäufe aller kooperierenden Hersteller entfielen.
(18)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie zur Ermittlung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder eines erneuten Auftretens des Dumpings und der dadurch verursachten Schädigung und zur Ermittlung des Unionsinteresses benötigte und prüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
Unionshersteller
-
Novapet SA, Spanien,
-
Equipolymers srl, Italien,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litauen,
-
UAB Neo Group, Litauen;
b)
Verwender in der Union
-
Puccetti, Italien;
c)
Hersteller in den USA
-
M&G Polymers USA, LLC, USA,
-
StarPet Inc., USA.
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
(19)
Bei der betroffenen Ware handelt es sich um dieselbe Ware wie in der Ausgangsuntersuchung, d. h. um Polyethylenterephthalat mit einer Viskositätszahl von 78 ml/g oder mehr gemäß ISO-Norm 1628-5, das derzeit unter dem KN-Code 39076020 eingereiht wird, mit Ursprung in der VR China.
(20)
Die Überprüfung bestätigte die Feststellung der Ausgangsuntersuchung, wonach die betroffene Ware und die von den ausführenden Herstellern gefertigten und auf ihrem Inlandsmarkt sowie in Drittländer verkauften Waren sowie die vom Wirtschaftszweig der Union gefertigten und verkauften Waren dieselben grundlegenden materiellen und chemischen Eigenschaften und Verwendungen aufweisen. Daher werden diese Waren als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
1. Vorbemerkungen
(21)
Wie bereits dargelegt, erübrigte sich eine Stichprobe für die ausführenden Hersteller in der VR China.
(22)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob im Falle des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich wäre.
2. Dumping der Einfuhren im UZÜ
(23)
Da die Menge der Einfuhren aus der VR China in die Europäische Union unerheblich war, konnte sie nicht als Grundlage für eine repräsentative Feststellung zum Dumping herangezogen werden. Mithin wurde keine Dumpingberechnung auf der Grundlage der Preise der Ausfuhren aus der VR China vorgenommen; die Untersuchung konzentrierte sich vielmehr auf die Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens des Dumpings.
3. Einfuhrentwicklung im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
(24)
Da kein ausführender Hersteller in der VR China an der Untersuchung mitarbeitete, stützen sich die folgenden Feststellungen nach Artikel 18 der Grundverordnung auf die verfügbaren Informationen, d. h. auf Eurostat-Daten und die Daten aus dem Überprüfungsantrag.
3.1. Verhältnis zwischen dem Normalwert und den Preisen der Ausfuhren in Drittländer
(25)
Da kein ausführender Hersteller in der VR China kooperierte, wurden die Preise der Inlandsverkäufe eines Drittlandes mit Marktwirtschaft nach Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung mit den Preisen der Ausfuhren aus der VR China in Drittländer verglichen.
(26)
Da die VR China ein Übergangsland ist, musste der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 7 Buchstabe a der Grundverordnung auf der Grundlage des Preises oder des rechnerisch ermittelten Normalwertes in einem geeigneten Drittland mit Marktwirtschaft („Vergleichsland“) ermittelt werden, oder auf der Grundlage des Preises, zu dem die Ware aus dem Vergleichsland in andere Länder, einschließlich der Union, verkauft wird, oder - falls dies nicht möglich ist - auf jeder anderen angemessenen Grundlage, einschließlich des für die gleichartige Ware in der Union tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises, der erforderlichenfalls um eine angemessene Gewinnspanne gebührend berichtigt wird.
(27)
In der Einleitungsbekanntmachung waren die USA als geeignetes Vergleichsland zur Ermittlung des Normalwerts für die VR China vorgesehen; die interessierten Parteien wurden aufgefordert, dazu Stellung zu nehmen. Von keiner der Parteien gingen Stellungnahmen oder Einwände ein. Die USA waren bereits in der Ausgangsuntersuchung als Vergleichsland herangezogen worden. Daher wird die Auffassung vertreten, dass die USA ein geeignetes Vergleichsland sind.
(28)
Nach Artikel 2 Absatz 7 der Grundverordnung wurde der Normalwert anhand der überprüften Angaben von Herstellern im Vergleichsland ermittelt, d. h. anhand der Preise, die auf dem US-amerikanischen Inlandsmarkt für Warentypen gezahlt wurden oder zu zahlen waren, die den Untersuchungsergebnissen zufolge im normalen Handelsverkehr verkauft wurden.
(29)
Der Normalwert wurde demnach als der gewogene durchschnittliche Inlandsverkaufspreis ermittelt, den die kooperierenden Hersteller in den USA unabhängigen Abnehmern in Rechnung stellten.
(30)
Zunächst wurde für jeden der beiden kooperierenden ausführenden Hersteller in den USA geprüft, ob der Gesamtumfang seiner Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware an unabhängige Abnehmer im Sinne des Artikels 2 Absatz 2 der Grundverordnung repräsentativ war, d. h. ob er mindestens 5 % des gesamten Verkaufsvolumens der in die Union ausgeführten betroffenen Ware ausmachte. Die Inlandsverkäufe der beiden US-amerikanischen Hersteller wurden für im Untersuchungszeitraum ausreichend repräsentativ befunden.
(31)
Anschließend prüfte die Kommission, ob die Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware als Geschäfte im normalen Handelsverkehr im Sinne des Artikels 2 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen werden konnten. Zu diesem Zweck wurde für die auf dem US-Markt verkaufte gleichartige Ware geprüft, wie hoch der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe an unabhängige Abnehmer auf dem Inlandsmarkt im UZÜ war.
(32)
Da das Volumen der gewinnbringenden Verkäufe der gleichartigen Ware weniger als 80 % der gesamten Verkaufsmenge der gleichartigen Ware ausmachte, wurde der Normalwert anhand des tatsächlichen Inlandspreises ermittelt, der als gewogener Durchschnitt der gewinnbringenden Verkäufe berechnet wurde.
(33)
Da die Einfuhrmenge - wie vorstehend erläutert - unerheblich war und die ausführenden Hersteller in der VR China nicht kooperierten, wurde der Ausfuhrpreis anhand von Angaben aus Ausfuhrstatistiken der VR China zu Menge und Wert der chinesischen Ausfuhren in ihre drei wichtigsten Ausfuhrländer (Japan, Ukraine, Vereinigte Staaten) ermittelt; diese Angaben waren im Sinne des Artikels 18 der Grundverordnung die besten verfügbaren Informationen. Auf die Ausfuhren in diese Länder entfielen rund 50 % der Ausfuhren der untersuchten Ware aus der VR China.
(34)
Die Angaben aus Ausfuhrstatistiken der VR China belegten, dass die Preise der Ausfuhren in die genannten Drittländer niedriger waren als der ermittelte Normalwert für die VR China. Die Untersuchung ergab, dass der Preisunterschied im UZÜ insgesamt zwischen 14 % und 38 % lag. Dies ist ein Hinweis darauf, dass das Dumping der Ausfuhren in die Europäische Union bei einer Aufhebung der Maßnahmen wahrscheinlich erneut auftreten würde.
3.2. Kapazitätsreserven
(35)
Da keine weiteren Angaben zu Produktion und Kapazitäten vorlagen, wurde die Analyse nach Artikel 18 der Grundverordnung anhand von Informationen aus dem Überprüfungsantrag vorgenommen.
(36)
Auf der Grundlage der verfügbaren Informationen und da keine gegenteiligen Informationen vorlagen, wurde für den Bezugszeitraum ein Anstieg der Produktionskapazität in der VR China um 16 % ermittelt. Die Kapazitätsauslastung lag im UZÜ bei rund 72 %. Mit über 700 000 t verfügte die VR China somit über erhebliche Kapazitätsreserven. Bei Ausschöpfung dieser Reserven könnten die chinesischen Hersteller bis zu 23 % des Unionsverbrauchs liefern.
(37)
Da außerdem davon ausgegangen wird, dass die Produktionskapazität in der VR China viel stärker ansteigt als der Inlandsverbrauch, steht zu erwarten, dass ein Großteil des Produktionszuwachses zur Ausfuhr bestimmt sein wird.
4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines erneuten Auftretens von Dumping
(38)
In Anbetracht der Tatsache, dass die Preise der Ausfuhren der untersuchten Ware in die wichtigsten Ausfuhrländer der VR China unter dem für den UZÜ ermittelten Normalwert liegen und angesichts der zunehmenden Kapazitätsreserven, ist es wahrscheinlich, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen die Menge der chinesischen Ausfuhren in die Union zu gedumpten Preisen ansteigen würde.
(39)
Aufgrund des dargelegten Sachverhalts ist es wahrscheinlich, dass das Dumping bei einer Aufhebung der Maßnahmen erneut auftreten würde.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
(40)
Im UZÜ wurde die gleichartige Ware von 17 Herstellern in der Union gefertigt. Die Produktion dieser Hersteller (ermittelt anhand der bei den kooperierenden Herstellern eingeholten Informationen und, hinsichtlich der anderen Unionshersteller, anhand der Daten aus dem Überprüfungsantrag) ist daher als die Unionsproduktion im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung anzusehen.
(41)
Von diesen 17 Herstellern arbeiteten 12 Hersteller uneingeschränkt an der Untersuchung mit. Auf diese 12 Hersteller entfiel den Untersuchungsergebnissen zufolge mit mehr als 80 % ein erheblicher Teil der Gesamtproduktion der gleichartigen Ware in der Union. Daher werden die 12 kooperierenden Hersteller als Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen und nachstehend als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet. Die verbleibenden Unionshersteller werden im Folgenden als die „anderen Unionshersteller“ bezeichnet. Diese anderen Unionshersteller haben den Antrag weder aktiv unterstützt noch diesem aktiv widersprochen.
(42)
Für die Zwecke der Schadensanalyse wurden die Schadensindikatoren auf den beiden folgenden Ebenen untersucht:
-
Die makroökonomischen Faktoren (Produktion, Kapazität, Verkaufsmenge, Marktanteil, Wachstum, Beschäftigung, Produktivität, durchschnittlicher Stückpreis sowie Höhe der Dumpingspannen und Erholung von früherem Dumping) wurden auf der Ebene der Gesamtproduktion der Union beurteilt; Grundlage hierfür waren die Angaben der Hersteller, die sich im Rahmen des Stichprobenverfahrens gemeldet hatten, und für die anderen Unionshersteller Schätzwerte, die auf den Daten aus dem Überprüfungsantrag basierten.
-
Die mikroökonomischen Faktoren (Lagerbestände, Löhne, Rentabilität, Kapitalrendite (RoI), Cashflow, Kapitalbeschaffungs- und Investitionsmöglichkeiten) wurden für die in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller anhand der von ihnen übermittelten Informationen analysiert.
(43)
Es wird darauf verwiesen, dass auf dem Unionsmarkt für PET eine verhältnismäßig große Anzahl von Herstellern tätig ist, die in der Regel größeren Unternehmensgruppen angehören, deren Hauptsitz außerhalb der Union liegt. Der Markt befindet sich in einem Konsolidierungsprozess, der in jüngster Zeit mit einer Reihe von Übernahmen und Werksschließungen einherging. So wurden beispielsweise seit 2009 PET-Produktionswerke von Tergal Fibers (Frankreich), Invista (Deutschland) und Artenius (Vereinigtes Königreich) geschlossen; außerdem übernahm Indorama die ehemaligen Eastman-Werke im Vereinigten Königreich und in den Niederlanden.
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Unionsverbrauch
(44)
Der Unionsverbrauch wurde ermittelt anhand der Menge der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt, der von Eurostat übermittelten Daten zu den Mengen der Einfuhren auf den Unionsmarkt und für die anderen Unionshersteller anhand von Schätzungen, die auf den Daten aus dem Überprüfungsantrag basierten.
(45)
Von 2006 bis zum UZÜ nahm der Unionsverbrauch der untersuchten Ware um 11 % zu. Im Einzelnen stieg die sichtbare Nachfrage 2007 um 8 %, ging von 2007 bis 2008 leicht zurück (um 2 Prozentpunkte) und stieg dann von 2008 bis zum UZÜ erneut um 5 Prozentpunkte.
Tabelle 1
2006
2007
2008
UZÜ
Unionsverbrauch insgesamt (in Tonnen)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Index (2006 = 100)
100
108
106
111
Quelle: Fragebogenantworten, Eurostat-Daten und Daten aus dem Überprüfungsantrag.
2. Menge, Marktanteil und Preise der Einfuhren aus der Volksrepublik China
(46)
Die Menge der gedumpten Einfuhren der betroffenen Ware in die EU blieb relativ gering und war im Bezugszeitraum sogar rückläufig. Im UZÜ belief sie sich auf 13 483 Tonnen, was einem Marktanteil von 0,4 % entspricht. Die Preise der chinesischen Einfuhren blieben von 2006 bis 2008 stabil, im UZÜ verzeichneten sie einen drastischen Rückgang auf 897 EUR je Tonne (cif-Preise), was ein Minus von 12 Prozentpunkten gegenüber den Preisen im Jahr 2008 bedeutet.
Tabelle 2
2006
2007
2008
UZÜ
Menge der Einfuhren aus der VR China (in Tonnen)
16 425
20 159
18 001
13 483
Index (2006 = 100)
100
123
110
82
Marktanteil der Einfuhren aus der VR China
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Einfuhrpreis (EUR/Tonne)
1 011
1 008
1 020
897
Index (2006 = 100)
100
100
101
89
Quelle: Eurostat.
3. Einfuhren aus anderen Drittländern
a) Einfuhren aus Iran, Pakistan und den Vereinigten Arabischen Emiraten
(47)
Wie unter den Randnummern 6 ff. erläutert, wurden parallel zu dieser Überprüfung ein Antidumping- und ein Antisubventionsverfahren gegenüber PET-Einfuhren aus Iran, Pakistan und den Vereinigten Arabischen Emiraten durchgeführt.
(48)
Die Menge der Einfuhren aus Iran, Pakistan und den Vereinigten Arabischen Emiraten in die EU nahm im Bezugszeitraum deutlich zu und erreichte im UZÜ 304 202 Tonnen, was einem Marktanteil von 10,2 % entspricht. Die Preise dieser Einfuhren waren sogar niedriger als die Preise der Einfuhren aus der VR China.
Tabelle 3
2006
2007
2008
UZÜ
Menge der Einfuhren aus Iran, Pakistan und den Vereinigten Arabischen Emiraten (in Tonnen)
55 939
67 067
218 248
304 202
Index (2006 = 100)
100
120
390
544
Marktanteil der Einfuhren aus Iran, Pakistan und den Vereinigten Arabischen Emiraten
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Einfuhrpreis (EUR/Tonne)
1 030
1 023
1 015
882
Quelle: Eurostat.
b) Einfuhren aus der Republik Korea
(49)
Für die Republik Korea gelten seit dem Jahr 2000 Antidumpingzölle. Für zwei koreanische Unternehmen beträgt der Zollsatz allerdings Null; die Untersuchung ergab, dass sich die Einfuhren aus der Republik Korea nach wie vor auf einem hohen Niveau bewegen und im Bezugszeitraum deutlich zunahmen. Von 2006 bis zum UZÜ stiegen die koreanischen Einfuhren um nahezu 150 %, der entsprechende Marktanteil erhöhte sich von 3,5 % im Jahr 2006 auf 7,7 % im UZÜ.
Tabelle 4
2006
2007
2008
UZÜ
Menge der Einfuhren aus Südkorea (in Tonnen)
94 023
130 994
177 341
231 107
Index (2006 = 100)
100
139
189
246
Marktanteil der Einfuhren aus Südkorea
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Einfuhrpreis (EUR/Tonne)
1 084
1 071
1 063
914
Quelle: Eurostat.
(50)
Der Durchschnittspreis der koreanischen Einfuhren blieb in der Regel leicht unterhalb der Durchschnittspreise der Unionshersteller. Allerdings waren die koreanischen Preise höher als die Durchschnittspreise der Einfuhren aus der VR China.
c) Einfuhren aus weiteren Drittländern
(51)
Die Menge der aus weiteren Drittländern in die EU eingeführten betroffenen Ware nahm im Bezugszeitraum leicht zu und erreichte im UZÜ 428 396 Tonnen, was einem Marktanteil von 14,3 % entspricht. Die Preise dieser Einfuhren waren relativ hoch; sie lagen über den entsprechenden Preisen der Einfuhren aus der VR China und aus den von den parallel durchgeführten Untersuchungen betroffenen Ländern sowie über den Durchschnittspreisen des Wirtschaftszweigs der Union.
Tabelle 5
2006
2007
2008
UZÜ
Menge der Einfuhren aus anderen Drittländern (in Tonnen)
337 036
407 253
344 626
428 396
Index (2006 = 100)
100
121
102
127
Marktanteil der Einfuhren aus anderen Drittländern
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Einfuhrpreis (EUR/Tonne)
1 159
1 127
1 135
978
Quelle: Eurostat.
(52)
Aus dem Vorstehenden lässt sich der Schluss ziehen, dass die Einfuhren aus weiteren Drittländern keine negativen Auswirkungen auf die Lage des Wirtschaftszweigs der Union hatten.
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(53)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung wurden alle wirtschaftlichen Faktoren und Indizes, die die Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum beeinflussten, untersucht.
4.1. Makroökonomische Faktoren
a) Produktion
(54)
Die Unionsproduktion ging von 2006 bis zum UZÜ um 4 % zurück. Im Einzelnen stieg sie 2007 um 5 % auf rund 2 570 000 Tonnen, ging 2008 jedoch gegenüber dem Vorjahr um 10 Prozentpunkte drastisch zurück und stieg von 2008 bis zum UZÜ wieder leicht um 1 Prozentpunkt auf rund 2 300 000 Tonnen an.
Tabelle 6
2006
2007
2008
UZÜ
Produktion (in Tonnen)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Index (2006 = 100)
100
105
95
96
Quelle: Fragebogenantworten und Daten aus dem Überprüfungsantrag.
b) Produktionskapazität und Kapazitätsauslastung
(55)
Im Bezugszeitraum stieg die Produktionskapazität der Unionshersteller um 15 %. Im Einzelnen stieg sie 2007 um 1 %, 2008 um weitere 5 Prozentpunkte und im UZÜ nochmals um 9 Prozentpunkte.
Tabelle 7
2006
2007
2008
UZÜ
Produktionskapazität (in Tonnen)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Index (2006 = 100)
100
101
106
115
Kapazitätsauslastung
83 %
87 %
75 %
69 %
Index (2006 = 100)
100
105
90
84
Quelle: Fragebogenantworten und Daten aus dem Überprüfungsantrag.
(56)
Im Jahr 2006 betrug die Kapazitätsauslastung 83 %, 2007 stieg sie auf 87 %, sank 2008 jedoch auf 75 % und lag im UZÜ nur noch bei 69 %. Die sinkende Kapazitätsauslastung im Jahr 2008 und im UZÜ spiegelte die abnehmende Produktion und die zunehmende Produktionskapazität in diesem Zeitraum wider.
c) Verkaufsmenge
(57)
Die Menge der Verkäufe der Unionshersteller an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt war im Bezugszeitraum leicht rückläufig. 2007 legten die Verkäufe um 5 % zu, sanken jedoch im Folgejahr leicht unter den Stand von 2006 und waren im UZÜ mit rund 2 100 000 Tonnen 3 % niedriger als 2006. Angesichts der geringen Lagerbestandsmengen spiegelt die Entwicklung der Verkäufe die Entwicklung der Produktion in hohem Maße wider.
Tabelle 8
2006
2007
2008
UZÜ
Verkäufe in der EU (in Tonnen)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Index (2006 = 100)
100
105
99
97
Quelle: Fragebogenantworten und Daten aus dem Überprüfungsantrag.
d) Marktanteil
(58)
Im Bezugszeitraum ging der Marktanteil der Unionshersteller um 10 Prozentpunkte zurück; er sank von 85 % im Jahr 2006 auf 75 % im UZÜ. Die Einbuße an Marktanteilen spiegelt die Tatsache wider, dass trotz eines erhöhten Verbrauchs die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugszeitraum um 3 % sanken. Dieser Abwärtstrend zeigte sich auch bei den in die Stichprobe einbezogenen Unionsherstellern.
Tabelle 9
2006
2007
2008
UZÜ
Marktanteil der Unionshersteller
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Index (2006 = 100)
100
98
94
88
Quelle: Fragebogenantworten, Daten aus dem Überprüfungsantrag und Eurostat-Daten.
e) Wachstum
(59)
Im Gegensatz zum Anstieg des Unionsverbrauchs um 11 % nahm die Menge der Verkäufe der Unionshersteller auf dem Unionsmarkt von 2006 bis zum UZÜ um 3 % ab; ihr Marktanteil sank um 10 Prozentpunkte. Somit wird der Schluss gezogen, dass die Unionshersteller vom Wachstum des Marktes nicht profitieren konnten.
f) Beschäftigung
(60)
Die Zahl der bei den Unionsherstellern beschäftigten Arbeitnehmer sank von 2006 bis zum UZÜ um 15 %. Im Einzelnen ging die Zahl der Beschäftigten von 2 400 im Jahr 2006 auf 2 100 im Jahr 2007 deutlich zurück (um 13 %) und pendelte sich 2008 und im UZÜ auf diesem Niveau ein. Die gesunkene Beschäftigung im Jahr 2007 ist auf die Umstrukturierungsbemühungen einiger Hersteller in der EU zurückzuführen.
Tabelle 10
2006
2007
2008
UZÜ
Beschäftigung (Personen)
2 410
2 100
2 060
2 057
Index (2006 = 100)
100
87
85
85
Quelle: Fragebogenantworten und Daten aus dem Überprüfungsantrag.
g) Produktivität
(61)
Die Produktivität der Belegschaft der Unionshersteller nahm im Bezugszeitraum, gemessen als Produktion (in Tonnen) je Beschäftigten pro Jahr, um 12 % zu. Diese Zahl lässt erkennen, dass die Produktion langsamer zurückging als das Beschäftigungsniveau, was auf eine höhere Effizienz der Unionshersteller hindeutet. Diese Entwicklung zeigte sich im Jahr 2007 besonders deutlich, als die Produktion stieg, während das Beschäftigungsniveau abnahm und die Produktivität um 21 % über dem Wert des Vorjahres lag.
Tabelle 11
2006
2007
2008
UZÜ
Produktivität (Tonnen je Beschäftigten)
1 013
1 224
1 130
1 137
Index (2006 = 100)
100
121
112
112
Quelle: Fragebogenantworten und Daten aus dem Überprüfungsantrag.
h) Faktoren, die die Verkaufspreise beeinflussen
(62)
Die durchschnittlichen jährlichen Verkaufspreise, die die Unionshersteller unabhängigen Abnehmern auf dem Unionsmarkt in Rechnung stellten, waren von 2006 bis 2008 stabil und lagen bei rund 1 100 EUR pro Tonne. Im UZÜ sank der durchschnittliche jährliche Verkaufspreis um 12 % auf 977 EUR pro Tonne. Dieser Preis gibt zwar nicht die monatlichen und noch weniger die täglichen Preisschwankungen für PET auf dem europäischen Markt (und dem Weltmarkt) wieder, er wird aber als hinreichend erachtet, um den Trend im Bezugszeitraum zu verdeutlichen. Die Verkaufspreise für PET folgen in der Regel der Preisentwicklung der wichtigsten PET-Rohstoffe (hauptsächlich gereinigte Terephthalsäure (PTA) und Monoethylenglykol (MEG)), da diese bis zu 80 % der PET-Gesamtkosten ausmachen.
Tabelle 12
2006
2007
2008
UZÜ
Preis auf dem Unionsmarkt (EUR/Tonne)
1 110
1 105
1 111
977
Index (2006 = 100)
100
100
100
88
Quelle: Fragebogenantworten und Daten aus dem Überprüfungsantrag.
i) Höhe der Dumpingspanne und Erholung von früherem Dumping
(63)
Bekanntlich wurde aufgrund der derzeit sehr geringen Mengen der PET-Einfuhren aus der VR China keine Dumpingberechnung durchgeführt. Wie jedoch unter Randnummer 39 erläutert, wurde anhand der Ausfuhrpreise in Drittländer sowie aufgrund des Kapazitätsüberschusses festgestellt, dass ein erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich ist. Was die Erholung von früherem Dumping anbelangt, so ist es wichtig, daran zu erinnern, dass sich der Wirtschaftszweig der Union nach der Einführung endgültiger Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren aus der VR China mit subventionierten Einfuhren aus Iran, Pakistan und den Vereinigten Arabischen Emiraten konfrontiert sah, was im Juni 2010 zur Einführung vorläufiger Ausgleichsmaßnahmen führte (11). Mithin war keine wirkliche Erholung vom früheren Dumping festzustellen; es wird die Auffassung vertreten, dass der Wirtschaftszweig der Union nach wie vor für die schädigenden Auswirkungen gedumpter Einfuhren in die Union anfällig ist.
4.2. Mikroökonomische Faktoren
a) Lagerbestände
(64)
Die Schlussbestände der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller nahmen von 2006 bis zum UZÜ um 22 % ab. Da die Bestände weniger als 5 % der Jahresproduktion ausmachen, ist dieser Indikator für die Schadensanalyse nur von geringer Bedeutung.
Tabelle 13
Stichprobe
2006
2007
2008
UZÜ
Schlussbestand (in Tonnen)
61 374
57 920
46 951
47 582
Index (2006 = 100)
100
94
77
78
Quelle: Fragebogenantworten.
b) Löhne
(65)
Die jährlichen Lohnkosten stiegen von 2006 bis 2007 um 11 %, anschließend sanken sie von 2007 bis 2008 um 2 Prozentpunkte und von 2008 bis zum UZÜ um weitere 9 Prozentpunkte, so dass sie wieder den Stand des Jahres 2006 erreichten. Insgesamt blieben die Lohnkosten somit stabil.
Tabelle 14
Stichprobe
2006
2007
2008
UZÜ
Jährliche Lohnkosten (in EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Index (2006 = 100)
100
111
109
100
Quelle: Fragebogenantworten.
c) Rentabilität und Kapitalrendite (RoI)
(66)
Die Rentabilität der Verkäufe der gleichartigen Ware der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt, ausgedrückt als Prozentsatz des Nettoumsatzes, blieb im Bezugszeitraum negativ und fiel von - 6,9 % auf - 7,5 % sogar noch weiter ab. Im Einzelnen verbesserte sich die Rentabilität der in die Stichprobe einbezogenen Hersteller im Jahr 2007 mit einem Nettoverlust von lediglich - 1,5 % des Nettoumsatzes; im Jahr 2008 nahmen die Verluste jedoch drastisch zu und erreichten - 9,3 %. Im UZÜ entspannte sich die Lage etwas.
Tabelle 15
Stichprobe
2006
2007
2008
UZÜ
Rentabilität der Verkäufe in der EU (in % des Nettoumsatzes)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Index (2006= - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
RoI (Gewinn in % des Nettobuchwerts der Investitionen)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Index (2006= - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Quelle: Fragebogenantworten.
(67)
Die Kapitalrendite („RoI“), ausgedrückt als Gewinn in Prozent des Nettobuchwerts der Investitionen, folgte weitgehend der Entwicklung der Rentabilität. Sie erhöhte sich von - 9,6 % im Jahr 2006 auf - 3,1 % im Jahr 2007. Im Jahr 2008 sank sie auf - 16,8 %, um im UZÜ wieder auf - 12,3 % anzusteigen. Insgesamt blieb die Kapitalrendite negativ; sie verschlechterte sich im Bezugszeitraum um 2,7 Prozentpunkte.
d) Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeit
(68)
Der Nettocashflow aus dem operativen Geschäft belief sich 2006 auf einen negativen Wert von - 18,5 Mio. EUR. Er verbesserte sich im Jahr 2007 deutlich auf + 19,5 Mio. EUR, verschlechterte sich 2008 jedoch wieder dramatisch (- 42 Mio. EUR) und verblieb im UZÜ mit - 11 Mio. EUR im negativen Bereich. Insgesamt ist für den Bezugszeitraum eine Steigerung des Cashflows zu verzeichnen, auch wenn er im negativen Bereich blieb.
(69)
Es gab keine Hinweise darauf, dass der Wirtschaftszweig der Union Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung hatte; dies ist hauptsächlich darauf zurückzuführen, dass einige der Hersteller größeren Unternehmensgruppen angehören.
Tabelle 16
Stichprobe
2006
2007
2008
UZÜ
Cashflow (in EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Index (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Quelle: Fragebogenantworten.
e) Investitionen
(70)
Die jährlichen Investitionen der Stichprobenunternehmen in die Produktion der gleichartigen Ware nahmen von 2006 bis 2007 um 34 % ab, von 2007 bis 2008 um weitere 59 Prozentpunkte und im UZÜ gingen sie gegenüber 2008 noch einmal leicht zurück. Insgesamt sanken die Investitionen im Bezugszeitraum um 96 %. Dieser drastische Rückgang lässt sich zum Teil dadurch erklären, dass 2006 und 2007 neue Produktionslinien angeschafft wurden, mit denen die Kapazität ausgebaut werden sollte.
Tabelle 17
Stichprobe
2006
2007
2008
UZÜ
Nettoinvestitionen (in EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Index (2006 = 100)
100
66
7
4
Quelle: Fragebogenantworten.
(71)
Die geringen Investitionen im Jahr 2008 und im UZÜ dürften auf die derzeit prekäre Finanzlage des Wirtschaftszweigs der Union zurückzuführen sein.
5. Schlussfolgerung zur Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(72)
Die Analyse der makroökonomischen Daten zeigt, dass Produktion und Verkäufe der Unionshersteller im Bezugszeitraum zurückgingen. Zwar war der festgestellte Rückgang an sich nicht dramatisch, er muss aber im Zusammenhang mit der Nachfragesteigerung von 2006 bis zum UZÜ gesehen werden, in deren Verlauf der Marktanteil der Unionshersteller um 10 Prozentpunkte auf 75 % sank.
(73)
Gleichzeitig lassen die relevanten mikroökonomischen Indikatoren eine deutlich verschlechterte wirtschaftliche Lage der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller erkennen. Rentabilität und Kapitalrendite waren durchweg negativ und gingen von 2006 bis zum UZÜ insgesamt weiter zurück. Der Cashflow wies zwar insgesamt eine günstige Entwicklung auf, verblieb aber im UZÜ ebenfalls im negativen Bereich.
(74)
In Anbetracht des vorstehenden Sachverhalts wird der Schluss gezogen, dass die bedeutende Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union im Sinne des Artikels 3 Absatz 5 der Grundverordnung anhielt; seine Lage ist äußerst instabil und gefährdet, und er bleibt weit hinter den Geschäftsergebnissen zurück, die zu erwarten wären, wenn er sich von der in der Ausgangsuntersuchung festgestellten Schädigung erholt hätte.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS DER SCHÄDIGUNG
1. Auswirkungen der voraussichtlichen Einfuhrmengen und Preise im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
(75)
Wie unter Randnummer 38 erläutert, verfügen die ausführenden Hersteller in der VR China über erhebliche Kapazitätsreserven und sind damit eindeutig in der Lage, die Menge ihrer Ausfuhren in die Union zu erhöhen.
(76)
Die cif-Preise der Ausfuhren von PET mit Ursprung in der VR China in Drittländer waren niedriger als die Durchschnittspreise des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ. Es wird darauf verwiesen, dass der Preisunterschied unerheblich war; da für diese Einfuhren ein vertragsmäßiger Zoll gilt und nach ihrer Einfuhr noch einige Kosten anfallen, hätten sie die im UZÜ üblichen Preise des Wirtschaftszweigs der Union nicht unterboten. Allerdings ist dabei zu beachten, dass nach Informationen aus dem parallel durchgeführten Antisubventionsverfahren (siehe Randnummer 6) die Preise des Wirtschaftszweigs der Union im UZÜ durch die subventionierten Einfuhren aus Iran, Pakistan und den Vereinigten Arabischen Emiraten erheblich unter Druck gerieten. Die Tatsache, dass im UZÜ tatsächlich keine Preisunterbietung vorlag, bedeutet somit nicht, dass im Falle einer Zunahme der Einfuhren aus der VR China deren Preisniveau nicht schädigend wäre.
(77)
Ein Vergleich der tatsächlichen Preise der Einfuhren aus der VR China mit dem nicht schädigenden Preisniveau ergab nämlich, dass die Preise dieser Einfuhren unter den (nicht schädigenden) Zielpreisen des Wirtschaftszweigs der Union liegen würden. Ohne Antidumpingzölle auf die Einfuhren mit Ursprung in der VR China würde somit jede mengenmäßige Zunahme der vermutlich gedumpten Einfuhren aus der VR China einen noch stärkeren Preisdruck auf den Wirtschaftszweig der Union ausüben und ihn schädigen.
(78)
In Anbetracht der vorhandenen Kapazitätsreserven für PET in der VR China sowie der Tatsache, dass die Ausführer in der VR China aller Wahrscheinlichkeit nach versuchen würden, ihre eingebüßten Marktanteile zurückzugewinnen, würde eine Aufhebung der Maßnahmen höchstwahrscheinlich niedrigere Ausfuhrpreise nach sich ziehen. Dadurch würde der Preisdruck weiter erhöht und es wären weitere negative Auswirkungen auf den bereits gefährdeten und bedeutend geschädigten Wirtschaftszweig der Union zu erwarten.
(79)
Die Auswirkungen der Einfuhren aus der VR China auf die derzeit prekäre Lage des Wirtschaftszweigs der Union waren aufgrund der geringen Einfuhrmengen im Bezugszeitraum zwar begrenzt, bei einer Aufhebung der Maßnahmen würde sich dies aber aller Wahrscheinlichkeit nach ändern. Falls die Maßnahmen aufgehoben würden und falls der Wirtschaftszweig der Union mit größeren Einfuhrmengen aus der VR China zu gedumpten Preisen konfrontiert wäre, würde dies zu einer weiteren Verschlechterung seiner bereits prekären Finanzlage und zu zusätzlichen Verlusten führen.
2. Schlussfolgerung zum Anhalten/erneuten Auftreten der Schädigung
(80)
Aus den vorstehenden Gründen wird der Schluss gezogen, dass die Aufhebung der Maßnahmen gegenüber der VR China aller Wahrscheinlichkeit nach ein Anhalten der Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union zur Folge hätte.
G. UNIONSINTERESSE
(81)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurde den Interessen aller Beteiligten Rechnung getragen. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, nach Artikel 21 Absatz 2 der Grundverordnung zur Sache Stellung zu nehmen.
(82)
Bekanntlich wurde in der Ausgangsuntersuchung die Auffassung vertreten, dass die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderlaufen würde. Da es sich bei der jetzigen Untersuchung um eine Überprüfung handelt, wird eine Situation analysiert, in der bereits Antidumpingmaßnahmen in Kraft waren; daher kann beurteilt werden, ob die geltenden Antidumpingmaßnahmen die betroffenen Parteien unverhältnismäßig stark beeinträchtigt haben.
(83)
Auf dieser Grundlage prüfte die Kommission, ob ungeachtet der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des schädigenden Dumpings zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall nicht im Interesse der Union läge.
1. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union und der anderen Unionshersteller
(84)
Die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren aus dem betroffenen Land würde die Chancen des Wirtschaftszweigs der Union verbessern, ein angemessenes Rentabilitätsniveau zu erzielen, da sie dazu beitragen könnte, die Verdrängung des Wirtschaftszweigs der Union vom Markt durch große Mengen gedumpter Einfuhren aus der VR China zu vermeiden. Es ist nämlich sehr wahrscheinlich, dass bei einem Außerkrafttreten der Maßnahmen schädigendes Dumping in erheblichem Umfang erfolgen würde, dem der Wirtschaftszweig der Union nicht standhalten könnte. Der Wirtschaftszweig der Union würde mithin auch künftig von der Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen profitieren.
(85)
Infolgedessen wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung von Antidumpingmaßnahmen gegenüber der VR China ganz klar im Interesse des Wirtschaftszweigs der Union und der anderen Unionshersteller liegen würde.
2. Interesse unabhängiger Einführer in der Union
(86)
Wie bereits erwähnt, übermittelte lediglich ein Importvertreter einige Informationen im Rahmen des Stichprobenverfahrens. Dieser sprach sich nachdrücklich gegen eine Aufrechterhaltung der Maßnahmen aus, obgleich er keine Einfuhren aus der VR China angemeldet hatte. Daher wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen gegenüber den Einfuhren aus der VR China keine bedeutenden Auswirkungen auf die Geschäftsergebnisse dieses Importvertreters haben wird.
(87)
Von anderen Einführern gingen keine relevanten Informationen ein. Angesichts der Tatsache, dass Einfuhren aus anderen Ländern, für die derzeit Antidumpingmaßnahmen gelten, nicht eingestellt wurden und dass Einfuhren aus Ländern ohne Antidumpingmaßnahmen (z. B. Oman, USA, Brasilien) getätigt werden können, vertritt die Kommission die Auffassung, dass die Einführer die Ware von den alternativen Bezugsquellen weiterhin beschaffen können.
(88)
Da kein Beweis dafür vorliegt, dass die geltenden Maßnahmen erhebliche Auswirkungen auf die Einführer hatten, wird der Schluss gezogen, dass sich auch die Aufrechterhaltung der Maßnahmen nicht nennenswert auf die Unionseinführer auswirken wird.
3. Interesse der Rohstofflieferanten in der Union
(89)
An der Untersuchung arbeiteten drei Rohstofflieferanten (zwei PTA-Lieferanten und ein MEG-Lieferant) mit; sie übermittelten fristgerecht die Antworten auf die Fragebogen. In den europäischen Werken dieser Lieferanten waren im Bereich der PTA/MEG-Produktion rund 700 Mitarbeiter tätig.
(90)
Auf die kooperierenden PTA-Hersteller entfallen rund 50 % der PTA-Käufe der in die Stichprobe einbezogenen Unionshersteller. Die PTA-Hersteller sind in hohem Maße von der Lage der PET-Hersteller abhängig, die ihre Hauptkunden sind. Niedrige PET-Preise haben niedrigere PTA-Preise und niedrigere Gewinnspannen für die PTA-Hersteller zur Folge. Daher wird der Schluss gezogen, dass die PTA-Hersteller von der Einführung von Maßnahmen gegenüber gedumpten PET-Einfuhren profitieren würden.
(91)
Bei dem kooperierenden MEG-Lieferanten macht MEG weniger als 10 % seines Gesamtumsatzes aus. PET ist nicht die einzige und auch nicht die wichtigste Verwendungsmöglichkeit für MEG; daher sind die MEG-Hersteller in geringerem Maße von der Lage des PET-Wirtschaftszweigs abhängig. Dennoch können die Schwierigkeiten dieses Wirtschaftszweigs zumindest kurz- bis mittelfristig begrenzte Auswirkungen auf die MEG-Lieferanten haben.
(92)
In Anbetracht des oben genannten Sachverhalts wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen gegenüber den Einfuhren aus der VR China im Interesse der Rohstofflieferanten liegen würde.
4. Interesse der Verwender
(93)
Das PET, das Gegenstand dieses Verfahrens ist (d. h. PET mit einer Viskositätszahl von 78 ml/g oder mehr, so genanntes „Bottle-Grade-PET“), wird vorwiegend zur Herstellung von Flaschen für Wasser und andere Getränke verwendet. Es wird zwar zunehmend auch zur Herstellung anderer Verpackungen (für feste Lebensmittel oder Wasch- und Reinigungsmittel) oder zur Herstellung von Platten verwendet, bislang allerdings nur in relativ geringem Umfang. PET-Flaschen werden in zwei Stufen hergestellt: i) Zunächst wird eine Vorform durch Spritzgießen von PET hergestellt, ii) anschließend wird die Vorform erhitzt und erhält im Blasverfahren die Form einer Flasche. Die Flaschenherstellung kann in einem integrierten Verfahren erfolgen (d. h. der Einkauf von PET, die Herstellung der Vorform und die Herstellung der Flasche im Blasverfahren durch dasselbe Unternehmen) oder auf die zweite Stufe (Herstellung der Flasche aus der Vorform) beschränkt sein. Da die Vorformen klein und kompakt sind, lassen sie sich relativ problemlos transportieren; dagegen sind die Transportkosten für leere Flaschen aufgrund ihrer Instabilität und Größe sehr hoch.
(94)
Die Befüllung der PET-Flaschen mit Wasser und/oder anderen Getränken wird von den Abfüllbetrieben („Abfüllern“) vorgenommen. Die Abfüller sind in das PET-Geschäft häufig durch integrierte Flaschenherstellungsvorgänge oder über Veredelungsvereinbarungen (Tolling Agreements) mit als Unterauftragnehmer agierenden Veredelungsunternehmen und/oder Flaschenherstellern einbezogen, für die sie den PET-Preis mit dem PET-Hersteller aushandeln (Soft Tolling) oder sogar PET für die eigenen Flaschen kaufen (Hard Tolling).
(95)
Somit sind zwei Gruppen von Verwendern zu unterscheiden:
-
Veredelungsunternehmen und/oder Flaschenhersteller - sie kaufen PET direkt vom Hersteller, verarbeiten es zu Vorformen (oder Flaschen) und verkaufen es weiter zur nachgelagerten Verarbeitung (oder Befüllung) - und
-
Abfüller - sie kaufen PET für ihre als Unterauftragnehmer agierenden Flaschenhersteller oder Veredelungsunternehmen (Hard Tolling) oder handeln den Preis aus, zu dem der als Unterauftragnehmer agierende Flaschenhersteller oder das als Unterauftragnehmer agierende Veredelungsunternehmen das PET erwerben kann (Soft Tolling).
(96)
Bei dieser Untersuchung wurde mit mehr als 70 Verwendern Kontakt aufgenommen, doch nur sieben davon (Veredelungsunternehmen und Abfüller) entschlossen sich zur Mitarbeit und füllten einen Fragebogen aus.
(97)
Es wurde festgestellt, dass die kooperierenden Verwender nur unerhebliche Mengen an PET aus dem betroffenen Land einführten; sie beschafften es sich hauptsächlich von Unionsherstellern und/oder aus anderen Ländern.
(98)
Da alternative Beschaffungsquellen weiterhin verfügbar sind und die Verwender zurzeit nur sehr begrenzte Mengen der betroffenen Ware aus der VR China einführen, wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen gegenüber den Einfuhren aus der VR China keine nennenswerten negativen Auswirkungen auf die Verwender in der Union haben wird.
(99)
Nach der Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage beabsichtigt wurde, die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen zu empfehlen, übermittelten einige interessierte Parteien, vor allem Verwender, ihre Stellungnahmen.
(100)
Die Unionshersteller, die die Überprüfung beantragt hatten, erklärten sich grundsätzlich mit den in der Untersuchung getroffenen Feststellungen und insbesondere mit den Schlussfolgerungen zum Unionsinteresse einverstanden.
(101)
Hingegen sprachen sich sieben Verwender und ein Verwenderverband nachdrücklich gegen die Wiedereinführung der geltenden Antidumpingmaßnahmen aus; sie behaupteten, die Feststellungen der Kommission zum Unionsinteresse wiesen schwere Mängel und Ungenauigkeiten auf, ohne ihre Behauptungen jedoch näher zu begründen.
(102)
Da keinerlei Beweise vorgelegt wurden, die die Behauptungen bezüglich angeblicher Ungenauigkeiten in den Feststellungen der Kommission hätten stützen können, wurden diese als unbegründet zurückgewiesen.
(103)
Nach der Unterrichtung lehnte auch der kooperierende Importvertreter die Wiedereinführung von Maßnahmen entschieden ab.
(104)
Diese interessierte Partei machte geltend, die Kommission habe es versäumt, das Interesse des Wirtschaftzweigs der PET-Verwender ordnungsgemäß zu berücksichtigen; ein Anstieg des PET-Preises würde sich angeblich negativ auf diesen Wirtschaftszweig auswirken, da er nicht in der Lage sei, einen Kostenanstieg weiterzugeben.
(105)
Dazu ist anzumerken, dass diese interessierte Partei nicht nachgewiesen hat, wie und in welchem Umfang die Aufrechterhaltung bereits geltender Maßnahmen in der Praxis zu einem Anstieg des PET-Preises auf dem Unionsmarkt führen könnte.
(106)
Außerdem wird erneut darauf verwiesen, dass aufgrund der relativ geringen Mitarbeit der Verwender bei dieser Untersuchung keine Informationen vorliegen, die belegen würden, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen unverhältnismäßig starke Auswirkungen auf die Verwender hätte.
(107)
Infolgedessen wird aufgrund der verfügbaren Informationen die Auffassung vertreten, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen keine unverhältnismäßigen Negativfolgen auf das Niveau der PET-Preise in der Union haben wird; das Vorbringen des Importvertreters hinsichtlich der negativen Auswirkungen auf die Verwender wird folglich zurückgewiesen.
(108)
Dieselbe interessierte Partei brachte vor, die Kommission habe es versäumt, die Auswirkungen einer Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen auf die PET-Verpackungsunternehmen zu untersuchen, daher sei die Analyse des Unionsinteresses unvollständig und fehlerhaft.
(109)
Dazu wird erneut darauf verwiesen, dass sich nach der Einleitung dieser Überprüfung nur sieben Verwender gemeldet hatten; aufgrund der im Rahmen dieses Verfahrens verfügbaren Informationen war es nicht möglich, das Interesse dieser Untergruppe der Verwender in der Union zu analysieren.
(110)
Die nach der Unterrichtung übermittelten Stellungnahmen, einschließlich derjenigen von Verpackungsunternehmen, waren nicht durch entsprechende Beweise belegt (siehe Randnummern 101 und 102); sie konnten für eine ausführlichere Analyse des Interesses der Verpackungsindustrie nicht herangezogen werden.
5. Schlussfolgerung zum Unionsinteresse
(111)
Angesichts der oben erläuterten Faktoren wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(112)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen empfohlen werden sollte. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Den Stellungnahmen und Anmerkungen wurde, soweit angezeigt, gebührend Rechnung getragen.
(113)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den PET-Einfuhren mit Ursprung in der VR China aufrechterhalten werden. Bei den Maßnahmen handelt es sich bekanntlich um spezifische Zölle.
(114)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzölle gelten ausschließlich für die Einfuhren der betroffenen Ware, die von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt werden. Eingeführte betroffene Waren, die von anderen, nicht mit Name und Anschrift in Artikel 1 Absatz 2 genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) gefertigt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zöllen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zoll.
(115)
Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzölle (z. B. infolge einer Umfirmierung oder der Errichtung neuer Produktions- oder Verkaufsstätten) sind unverzüglich bei der Kommission einzureichen (12), und zwar zusammen mit allen sachdienlichen Informationen, insbesondere über eine mit der Umfirmierung oder den neuen Produktions- oder Verkaufsstätten in Verbindung stehende Änderung der Tätigkeit des Unternehmens im Bereich der Produktion und der Inlands- und Ausfuhrverkäufe. Sofern erforderlich wird die Verordnung dann entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zölle gelten, aktualisiert -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Polyethylenterephthalat mit einer Viskositätszahl von 78 ml/g oder mehr gemäß ISO-Norm 1628-5 mit Ursprung in der Volksrepublik China eingeführt, das derzeit unter dem KN-Code 39076020 eingereiht wird.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebenen und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende Antidumpingzölle auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Land
Unternehmen
Antidumpingzoll
(EUR/t)
TARIC-Zusatzcode
Volksrepublik China
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd.
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd.
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd.
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd.
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co. Ltd.
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co. Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co. Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd.
151
A513
Alle übrigen Unternehmen
184
A999
(3) Werden die Waren vor ihrer Überführung in den zollrechtlich freien Verkehr beschädigt, so dass der tatsächlich gezahlte oder zu zahlende Preis nach Artikel 145 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission vom 2. Juli 1993 mit Durchführungsvorschriften zu der Verordnung (EWG) Nr. 2913/92 des Rates zur Festlegung des Zollkodex der Gemeinschaften (13) bei der Ermittlung des Zollwertes verhältnismäßig aufgeteilt wird, so wird der anhand der vorgenannten Beträge berechnete Antidumpingzoll um einen Prozentsatz herabgesetzt, der der verhältnismäßigen Aufteilung des tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preises entspricht.
(4) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 17. November 2010.