РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1186/2010 НА СЪВЕТА
от 13 декември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои системи от графитни електроди с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграфи 2, 5 и 6 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
След провеждането на антидъмпинговото разследване („първоначалното разследване“), с Регламент (ЕО) № 1629/2004 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 11 00, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex 8545 90 90 с произход от Индия („окончателните антидъмпингови мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 0 %.
(2)
След провеждането на разследване за субсидиране на вноса, с Регламент (ЕО) № 1628/2004 (3) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои графитни електроди, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 11 00, и нипели, които се използват за тези електроди, класирани в код по КН ex 8545 90 90 с произход от Индия („окончателните изравнителни мерки“). Мерките бяха под формата на адвалорно мито от 15,7 % с изключение за едно дружество, за което митническата ставка беше 7 %.
(3)
След ex officio частично междинно преразглеждане на изравнителните мерки, с Регламент (ЕО) № 1354/2008 (4) Съветът измени Регламент (ЕО) № 1628/2004 и Регламент (ЕО) № 1629/2004. Окончателните изравнителни мита бяха променени на 6,3 % и 7,0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчно мито от 7,2 %. Окончателните антидъмпингови мита бяха променени на 9,4 % и 0 % за внос от поименно посочени износители с остатъчна митническа ставка от 8,5 %.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките
(4)
След публикуване на известие за предстоящо изтичане на срока (5) на действащите окончателни антидъмпингови мерки, на 18 юни 2009 г. Комисията получи искане за откриване на преразглеждане с оглед изтичането на срока на посочените мерки съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент. Искането беше подадено от трима производители от Съюза: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH („заявителите“), които представляват основен дял - в настоящия случай над 90 % от общото производство в Съюза на някои системи от графитни електроди.
(5)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
3. Откриване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, Комисията обяви на 17 септември 2009 г. с известие за започване на процедура, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известието за започване на преразглеждане“), започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
4. Успоредни разследвания
(7)
С известие за образуване на производство, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 17 септември 2009 г. (7), Комисията също така съобщи за започването на разследване за преглед с оглед изтичането на срока на действие на окончателните изравнителни мерки въз основа на член 18 от Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (8).
5. Разследване
5.1. Разследван период
(8)
Разследването на продължаването или повтарянето на дъмпинга обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. („разследван период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Прегледът на тенденциите, необходими, за да се направи оценка на вероятността от продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
5.2. Страни, засегнати от разследването
(9)
Комисията уведоми официално за откриването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и представителите на страната на износа. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на преразглеждане.
(10)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(11)
Предвид очевидно големия брой несвързани вносители беше счетено за целесъобразно - в съответствие с член 17 от основния регламент, да се прецени дали следва да се използва представителна извадка. За да може Комисията да реши дали е необходимо да се използва представителна извадка и ако да - да се подбере извадка, съгласно член 17 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждане. Нямаше обаче несвързани вносители, които да предложат своето съдействие. Следователно изготвянето на представителна извадка не бе необходимо.
(12)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати и които се представиха в рамките на срока, посочен в известието за започване на преразглеждане. Бяха получени отговори от три групи от производители от Съюза (т.е. заявителите), един производител износител и 17 ползватели. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителната извадка и в хода на разследването нямаше други вносители, които да представят информация на Комисията или да се представят.
(13)
Само единият от двамата известни производители износители в Индия, а именно HEG Limited (наричан по-долу „HEG“), съдейства напълно по време на преразглеждането, като представи отговор на въпросника. В тази връзка следва да се отбележи, че по време на първоначалното разследване пълното официално наименование на това дружество беше Hindustan Electro Graphite Limited. Впоследствие дружеството промени наименованието си на HEG Limited. Вторият производител износител, който оказваше съдействие по време на първоначалното разследване, а именно Graphite India Limited (наричан по-долу „GIL“), реши да не представя отговор на въпросника в рамките на настоящото преразглеждане.
(14)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга и на произтичащата от него вреда, както и на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden и Meitingen, Германия;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Швейцария;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Испания;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Германия.
б)
производител износител в Индия
-
HEG Limited, Bhopal.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(15)
Разглежданият при настоящото преразглеждане продукт e същият като този от първоначалното разследване, а именно графитни електроди от вид, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 11 00, и нипели, използвани за такива електроди, класирани в код по КН ex 8545 90 90, внесени заедно или поотделно, с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(16)
Разследването потвърди, че както и при първоначалното разследване, разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван от производителя износител на вътрешния пазар на Индия, а също продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и същите начини на използване и следователно се считат за сходни продукти по смисъла член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГА
(17)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проверено дали е вероятно изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга.
1. Общи положения
(18)
Един производител износител от Индия оказа съдействие. Вторият известен производител износител не оказа съдействие при разследването.
(19)
Сравнението на обема на износа на оказалия съдействие производител износител с общия обем на износа към Съюза от Индия показа, че делът на оказалия съдействие производител износител представлява преобладаващата част от вноса в Съюза от Индия по време на РПП. Следователно бе счетено, че степента на съдействие е голяма.
2. Дъмпинг на вноса по време на РПП
2.1. Нормална стойност
(20)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали продажбите на сходния продукт, реализирани от оказалия съдействие производител износител на вътрешния пазар към независими клиенти, са били представителни, т.е. дали общият обем на тези продажби е бил равен на най-малко 5 % от общия обем на съответстващите експортни продажби за Съюза.
(21)
Впоследствие Комисията определи онези видове сходен продукт, продавани на вътрешния пазар от дружеството, които са идентични или пряко сравними с видовете, продадени за износ към Съюза. Показателите, отчитани при определянето на видовете системи от графитни електроди, бяха: i) дали се продават със или без нипели; ii) диаметърът им; и iii) дължината им.
(22)
Оказалият съдействие производител износител заяви, че фактът, че системите от графитни електроди се произвеждат от кокс с различно качество (основна суровина), също следва да се вземе предвид, когато се установяват идентични или пряко сравними видове системи от графитни електроди. И в действителност бе потвърдено, че в производствения процес дружеството е използвало два различни вида кокс: внасян иглест кокс, който е с по-високо качество, и обикновен кокс, който може да се набави на индийския пазар. Също така бе потвърдено, че в зависимост от използвания вид кокс се определят и разходите за производство и цената на крайния продукт.
(23)
Поради тази причина, за да се гарантира обективно сравнение, Комисията раздели всеки от видовете на продукта на продукти с по-ниско и продукти с по-високо качество за целите на изчислението на дъмпинга.
(24)
Беше проучено допълнително дали продажбите на вътрешния пазар на оказалия съдействие производител износител са представителни за всички видове на продукта, т.е. дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид продукт са съставлявали поне 5 % от обема на продажбите на същия продукт, осъществени за Съюза. За видовете на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар са били в представителни количества, бе проверено дали тези продажби са били извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент.
(25)
Проверката дали вътрешните продажби на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия беше извършена посредством установяването на дела на продажбите на въпросния вид продукти на независими клиенти, които носеха печалба. Във всички случаи, когато продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха направени в достатъчно количество при обичайни търговски условия, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на всички продажби на вътрешния пазар на въпросния вид, извършени по време на РПП.
(26)
За останалите видове на продукта, чиито продажби на вътрешния пазар не са били в представителни количества или не са били извършени при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше определена в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент. Нормалната стойност беше определена, като към производствените разходи на изнасяния вид, по отношение на които при необходимост е извършена дооценка, се добави разумен процент за разходи за реализация, общи и административни разходи и разумен марж на печалбата на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия, като данните се предоставят от разследвания производител в съответствие с първото изречение от член 2, параграф 6 от основния регламент.
2.2. Експортна цена
(27)
Тъй като всички експортни продажби на оказалия съдействие индийски производител износител за Съюза са били извършени пряко за независими клиенти, експортната цена беше формирана на основата на реално платените или дължими цени за разглеждания продукт съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
2.3. Сравнение
(28)
Сравнението между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена беше извършено на базата на цена франко завода и на едно и също ниво на търговия. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, за които беше доказано, че се отразяват върху цените и съпоставимостта им. За целта, когато беше приложимо и обосновано, бяха направени дооценки с оглед на разликата по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка, натоварване и съпътстващите разходи, финансовите разходи, банковите такси и платените от заявителя антидъмпингови мита.
(29)
Оказалият съдействие индийски производител износител твърдеше, че в неговия случай схемата за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS) на практика е схема за възстановяване на мита, тъй като лицензите по схемата DEPBS се използват само за плащане на митата за вноса на суровините, използвани за производството на графитните електродни системи. Следователно разходите за митата за вноса, плащани за суровините, се възстановяват, когато продуктът се изнася, което води до по-ниска експортна цена. Следователно дружеството твърдеше, че следва да се направи дооценка на цените на вътрешния пазар, тъй като те не са повлияни от възстановяването на стойността на митата за внос. Разследването показа, че противно на твърденията дружеството използва безмитно внесените суровини както за производството на системи от графитни електроди, предназначени за пазари за износ, така и за производство, предназначено за вътрешния пазар. Следователно схемата DEPBS няма отражение върху ценовата разлика между продаваните на вътрешния пазар и изнасяните продукти и не може да се позволи извършването на дооценка.
2.4. Дъмпингов марж
(30)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове на продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт. Въз основа на горната методология дъмпинговият марж, установен за оказалия съдействие производител износител, възлиза на 11-12 %.
(31)
В коментарите си по разгласяването на съществените факти и съображения, въз основата на които бе основано намерението да се препоръча да се продължат съществуващите мерки („окончателното разгласяване“), въпросното дружество заяви, че изчисляването на дъмпинговия марж въз основа на 4 от 12-те месеца на РПП е отклонение от използваната в първоначалното разследване методология, където са взети предвид всичките 12 месеца на разследвания период. Дружеството твърди, следователно, че използваният метод на изчисление е завишил дъмпинговия марж.
(32)
Припомня се, че базирането на изчислението на дъмпинга на период от 4 месеца от РПП е обичайно използваната от Комисията методология при преразглежданията с оглед изтичане на срока на мерките, когато трябва да се определи дали има продължаване на дъмпинга или вероятност от повторение на дъмпинга. При разследването на място бе гарантирано, че 4-те месеца са представителни за целия 12-месечен период. Това бе постигнато посредством съпоставка на разходите и цените от данните за 4-те месеца с тези за оставащите 8 месеца. Освен това подбраните 4 месеца са последните от всяко тримесечие и следователно са равномерно разпределени през 12-месечния период. Следователно Комисията изразява несъгласие с твърдението, че приложената методология променя окончателните заключения по отношение на съществуването на дъмпинг през РПП, както и че с нея е завишен дъмпинговият марж.
(33)
Предвид липсата на съдействие от страна на втория известен индийски производител износител за него не можеше да се изчисли дъмпингов марж. Според искането за преразглеждане обаче износът на посоченото дружество за Съюза също е бил на дъмпингови цени. Тъй като по-голямата част от износа от Индия е свързан с оказалия съдействие индийски производител, за който е установено, че е дъмпингов, и средната цена на разглеждания продукт, внасян от Индия, според Евростат е по-ниска от средната експортна цена на оказалото съдействие дружество, се потвърждава наличието на дъмпинг в национален мащаб.
3. Развитие на вноса, в случай че мерките бъдат отменени
(34)
Освен анализа за осъществяване на дъмпинг през РПП беше разгледана вероятността за повтаряне на дъмпинга. Предвид факта, че само един производител износител от Индия оказа съдействие в настоящото разследване, при заключенията, изложени по-долу, се разчита на данните, предоставени от единственото оказало съдействие дружество, както и на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент, а именно данните от Евростат и искането за преразглеждане.
(35)
В това отношение бяха анализирани следните елементи: свободният капацитет на индийските производители износители; привлекателността на пазара на Съюза за индийските производители и експортните цени за трети държави.
3.1. Свободен капацитет на износителите
(36)
Що се отнася до оказалия съдействие индийски производител износител, разследването показа, че той има свободен капацитет. Освен това дружеството открито заяви, че възнамерява да увеличи капацитета си. Следва също така да се подчертае, че дружеството е ориентирано към износ, като голяма част от оборота през РПП е генерирана от експортни продажби и че Съюзът остава важно направление за износа въпреки действащите мерки.
(37)
По отношение на втория индийски производител, според искането за преразглеждане, дружеството вече значително е увеличило капацитета си след налагането на мерките и планира да го увеличава още повече. Следователно не може да се изключи, че при липсата на мерки поне част от този увеличен капацитет може да бъде пренасочен към пазара на Съюза.
3.2. Привлекателност на пазара на Съюза
(38)
Привлекателността на пазара на Съюза може да бъде илюстрирана с факта, че налагането на антидъмпингови и изравнителни мита не е попречило на разрастването на износа от Индия. Напротив, през последните три години износителите от Индия увеличиха повече от два пъти износа си, а пазарният им дял в Съюза нарасна с повече от три пъти. Следва също така да се подчертае, че в рамките на този период нивото на цените на пазара на Съюза нарасна с 40 %.
3.3. Експортни цени за трети държави
(39)
По отношение на износа за трети държави разследването показа, че през РПП нивото на експортните цени франко завод на оказалото съдействие дружество са били по-ниски от експортните цени за Съюза, за които беше установено, че са дъмпингови. Следователно може да се очаква, че при липсата на мерки оказалият съдействие производител износител ще пренасочи поне част от износа си към Съюза предвид привлекателността на пазара там.
3.4. Заключение за вероятността от продължаване или повтаряне на дъмпинга
(40)
С оглед на описаните по-горе констатации може да се направи изводът, че износът от Индия все още е на дъмпингови цени и че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга на пазара на Съюза, ако сегашните антидъмпингови мерки бъдат премахнати. И действително, предвид съществуващия в Индия свободен капацитет и привлекателността на пазара на Съюза изглежда съществува стимул за индийските производители износители да увеличат износа си за пазара на Съюза на дъмпингови цени, поне що се отнася до оказващия съдействие производител износител.
Г. ДЕФИНИРАНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
1. Производство на Съюза
(41)
В Съюза сходният продукт се произвежда от пет дружества или групи дружества, чието производство съставлява общото производство на Съюза на сходния продукт по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. Промишленост на Съюза
(42)
Две от петте групи дружества не изказаха подкрепата си за искането и не оказаха съдействие по време на разследването чрез представяне на отговори на въпросника. Следните три групи производители подадоха искането и се съгласиха да окажат съдействие: Graftech International, SGL Carbon GmbH и Tokai ERFTCARBON GmbH.
(43)
Тези три групи дружества на производители представляват основна част от цялостното производство на Съюза на сходния продукт, тъй като делът им е 90 % от общото производство на Съюза на някои системи от графитни електроди, както е изложено в съображение 4 по-горе. Следователно се счита, че те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и оттук нататък ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
Д. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(44)
Предвид това, че само един производител износител от Индия на разглеждания продукт оказа съдействие в настоящото разследване, данните, свързани с вноса в Европейския съюз на разглеждания продукт с произход от Индия, не са представени в точни стойности, за да се запази поверителността в съответствие с член 19 от основния регламент.
(45)
Състоянието на промишлеността на системите от графитни електроди е тясно свързано с това на стоманодобивния сектор, тъй като графитните електроди се използват в сектора за производство на електростомана. В този смисъл следва да се отбележи, че през 2007 г. и до първите три тримесечия на 2008 г. се наблюдаваха много положителни пазарни условия в рамките на стоманодобивната промишленост и като следствие от това - и за промишлеността на графитните електроди.
(46)
Следва да се отбележи, че обемът на продажбите на графитните електроди се движеше повече или по-малко в съответствие с обема на стоманодобива. Договорите за доставка на графитни електроди обаче, в чийто обхват попадат цените и количествата, обикновено се договарят за периоди от 6-12 месеца. Следователно обикновено се наблюдава забавяне във времето между развитието на обемите продажби, причинени от промени в търсенето, и евентуално последващо въздействие върху цените.
2. Потребление на пазара на Съюза
(47)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, оценка на обема на продажбите на другите производители в Съюза на пазара на Съюза, данни на Евростат за вноса и данните, събирани в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент. Както беше направено по време на първоначалното разследване (9), част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(48)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %, като основният спад е бил в периода между 2008 г. и РПП. Следва да се отбележи, че поради много положителните пазарни условия в началото на разглеждания период потреблението на Съюза е било на много високи нива и е нараснало с 30 % между разследвания период в рамките на първоначалното разследване и 2006 г.
Таблица 1
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Общо потребление на Съюза (в тонове)
170 035
171 371
169 744
128 437
Индекс (2006 г.=100)
100
101
100
76
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
(49)
Обемът на вноса с произход от Индия („засегнатата държава“) е нараснал със 143 процентни пункта през разглеждания период и е достигнал ниво от 5 000 до 7 000 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от засегнатата държава е нараснал с повече от три пъти между 2006 г. и РПП, когато е достигнал до ниво от около 5 %. През РПП пазарният дял е продължил да расте въпреки значителния спад в търсенето. Цените на вноса от засегнатата държава са нараснали с 52 % през разглеждания период, като са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при цените на промишлеността на Съюза, но са останали значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза. Данните в таблица 2 не са представени с точните стойности от съображения за поверителност, тъй като в Индия има само двама известни производители износители.
Таблица 2
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от засегнатата държава (в тонове)
От 2 000 до 3 000
От 3 000 до 4 000
От 7 000 до 9 000
От 5 000 до 7 000
Индекс (2006 = 100)
100
123
318
243
Пазарен дял на вноса от засегнатата държава
Около 1,5 %
Около 2 %
Около 5 %
Около 5 %
Цени на вноса от засегнатата държава (евро/тон)
Около 2 000
Около 2 600
Около 3 000
Около 3 200
Индекс (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(50)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
4.1. Производство
(51)
През РПП производството е намаляло с 29 % в сравнение с 2006 г. Производството на промишлеността на Съюза първоначално е нараснало с 2 % през 2007 г. в сравнение с 2006 г., след което е спаднало рязко, най-вече през РПП.
Таблица 3
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производство (в тонове)
272 468
278 701
261 690
192 714
Индекс (2006 г.=100)
100
102
96
71
4.2. Капацитет и равнище на използване на капацитета
(52)
Производственият капацитет е намалял незначително (като цяло с 2 %) между 2006 г. и РПП. Тъй като производството също е намаляло през 2008 г., най-вече през РПП, полученото равнище на използване на капацитета като цяло е показало намаление с 25 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 4
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производствен капацитет (в тонове)
298 500
292 250
291 500
293 500
Индекс (2006 = 100)
100
98
98
98
Използване на капацитета
91 %
95 %
90 %
66 %
Индекс (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Стокови наличности
(53)
Равнището на крайните стокови наличности на промишлеността на Съюза е останало непроменено през 2007 г. в сравнение с 2006 г., а след това е намаляло с 10 % през 2008 г. През РПП нивото на складовите наличности е нараснало незначително, но е било 5 % по-ниско, отколкото през 2006 г.
Таблица 5
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Стокови наличности в края на периода (в тонове)
21 407
21 436
19 236
20 328
Индекс (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Обем на продажбите
(54)
Продажбите от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани клиенти са намалели с 39 % през разглеждания период. Те са били много високи в началото на разглеждания период, като са нараснали с приблизително 70 % в сравнение с разследвания период в рамките на първоначалното разследване. Обемът на продажбите е намалял слабо през 2007 и 2008 г., но е останал на сравнително високо равнище (през 2008 г. те все още са били 47 % над нивото на разследвания период в рамките на първоначалното разследване). Обемът на продажбите обаче е спаднал значително между 2008 г. и РПП (с почти една трета).
Таблица 6
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на продажбите на Съюза към несвързани клиенти (тонове)
143 832
139 491
124 463
88 224
Индекс (2006 г. = 100)
100
97
87
61
4.5. Пазарен дял
(55)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал постепенно с почти 16 процентни пункта между 2006 и РПП (от 84,6 % до 68,7 %).
Таблица 7
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Индекс (2006 г.= 100)
100
96
87
81
4.6. Растеж
(56)
Между 2006 г. и РПП потреблението в Съюза е спаднало с почти 25 %. Промишлеността на Съюза е загубила почти 16 процентни пункта пазарен дял, докато разглежданият внос е спечелил 3,4 процентни пункта пазарен дял.
4.7. Заетост
(57)
Равнището на заетостта в промишлеността на Съюза е спаднало със 7 % между 2006 г. и РПП.
Таблица 8
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Заетост за разглеждания продукт (в хора)
1 942
1 848
1 799
1 804
Индекс (2006 г. = 100)
100
95
93
93
4.8. Производителност
(58)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е намаляла с 24 % между 2006 г. и РПП. Тя е нараснала слабо през 2007 и 2008 г., след което е намаляла с почти 25 % през РПП.
Таблица 9
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Производителност (в тонове на работник)
140
151
146
107
Индекс (2006 г. = 100)
100
107
104
76
4.9. Продажни цени и фактори, които засягат цените на вътрешния пазар
(59)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са отбелязали положителна тенденция, като са нараснали с 40 % през разглеждания период. Това се дължи на следното: i) общото ниво на цените на пазара, ii) необходимостта от компенсиране на увеличения в производствените разходи, и iii) начина, по който се определят цените по договорите за доставка.
(60)
През 2007 и 2008 г. промишлеността на Съюза е успяла да повиши цените в контекста на цялостното повишаване на цените на пазара, което се е дължало на запазилото се голямо търсене на графитни електроди. Това търсене е било в резултат от много положителните пазарни условия, наблюдавани в стоманодобивния сектор до първите три тримесечия на 2008 г., както е изложено в съображение 45.
(61)
Цените също така са се повишили през 2007 и 2008 г., отчасти за да компенсират нарастващите производствени разходи, и по-специално цената на суровините. За периода 2006-2008 г. разходите са се увеличили с 23 %. Промишлеността на Съюза обаче е успяла да компенсира това посредством значителното увеличаване на цените (+ 33 %).
(62)
Цените са продължили да растат през РПП, макар вече в по-малка степен (+ 5 %). Фактът, че цените не са намалели по време на период, когато търсенето е спаднало, се обяснява с начина, по който на пазара се установяват договорите за доставка, и с факта, че повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г. Както е изложено в съображение 46, обемът на продажбите на графитни електроди се е движел повече или по-малко в съответствие с производството на стомана. Договарянето на договорните условия за доставка на графитни електроди обаче за периоди от 6 до 12 месеца може да доведе до забавяне на въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Договорите се договарят въз основата на прогнозни данни за обемите продажби, които може да са различни от действително достигнатите нива на продажбите, като резултатът е, че тенденцията при движението на цената през даден период не е задължително да следва тенденцията в обемите на продажбите за същия период. Такъв е случаят през РПП, когато обемите на продажбите са намалели, но цените са останали високи, тъй като повечето договори за доставка за 2009 г. са били сключени през 2008 г., а някои от доставките, предвидени за 2008 г., са били отложени за 2009 г. Увеличението на цените от 5 % по време на РПП все пак не е било достатъчно, за да компенсира увеличението на разходите (+ 13 %), както е било възможно през предходните периоди. Цените са били предоговорени на по-ниски нива след РПП.
(63)
Както е изложено в съображение 49, цените на вноса от засегнатата държава са следвали тенденция, подобна на наблюдаваната при промишлеността на Съюза, но са били значително по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
Таблица 10
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Единична цена на пазара на Съюза (евро/тон)
2 569
3 103
3 428
3 585
Индекс (2006 г. = 100)
100
121
133
140
4.10. Заплати
(64)
Между 2006 г. и РПП средната заплата на служител се е увеличила с 15 %.
Таблица 11
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Годишни разходи за труд на работник (в хил. евро)
52
56
61
60
Индекс (2006 г. = 100)
100
108
118
115
4.11. Инвестиции
(65)
Между 2006 г. и РПП годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от промишлеността на Съюза, се е увеличил с 37 %. През РПП обаче инвестициите са намалели с 14 % в сравнение с 2008 г.
Таблица 12
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетни инвестиции (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Индекс (2006 г. = 100)
100
151
159
137
4.12. Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(66)
С нарастване на разходите от 40 %, настъпило през разглеждания период, промишлеността на Съюза все пак е успяла в периода между 2006 и 2007 г. да увеличи цените си повече, отколкото е увеличила разходите си. Това е довело до повишаване на печалбата от 19 % през 2006 г. до 26 % през 2007 г. От 2007 до 2008 г. цените и разходите са нараснали правопропорционално, като така маржът на промишлеността на Съюза е останал непроменен на нивото от 2007 г. След това печалбите отново са намалели до 19 % през РПП поради въздействието върху разходите на ниското използване на производствения капацитет и високи цени на суровините. Печалбата е продължила да намалява през 2009 г., тъй като промишлеността на Съюза е трябвало да намали цените си, за да отрази общия спад на продажните цени на пазара на графитни електроди поради намаляващо търсене в сектора на стоманодобива.
(67)
Възвръщаемостта на инвестициите („ВНИ“) е нараснала от 71 % през 2006 г. до 103 % през 2007 г. През 2008 г. тя е нараснала до 119 %, след което е намаляла до 77 % през РПП. Като цяло възвръщаемостта на инвестициите се е увеличила с 6 процентни пункта между 2006 г. и РПП.
Таблица 13
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от нетните продажби)
19 %
26 %
25 %
19 %
ВНИ (нетна печалба в процент от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Паричен поток и способност за привличане на капитал
(68)
Нетният паричен поток от оперативните дейности е нараснал между 2006 и 2007 г. Това увеличение е продължило през 2008 г., след което се е наблюдавало намаление през РПП. Като цяло паричният поток е бил с 28 % по-висок през РПП, отколкото в началото на разглеждания период.
(69)
Липсват признаци, че промишлеността на Съюза е изпитвала затруднение при привличането на капитал, което предимно се дължи на факта, че някои от производителите са част от по-големи групи.
Таблица 14
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Паричен поток (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Индекс (2006 г. = 100)
100
145
179
128
4.14. Размер на дъмпинговия марж
(70)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза не може да се смята за несъществено.
4.15. Възстановяване от въздействието на предишно субсидиране и предишен дъмпинг
(71)
Показателите, прегледани по-горе, показват, че е налице известно подобрение в икономическото и финансовото положение на промишлеността на Съюза след налагането през 2004 г. на окончателни изравнителни и антидъмпингови мерки. По-конкретно между 2006 и 2008 г. промишлеността на Съюза се е възползвала от повишените цени и печалби. Това се е дължало на много положителните условия на пазара, които са позволили да се запазят по-високите ценови нива и рентабилност, въпреки че, както е изложено в съображение 55, пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял. През същия период обаче и въпреки мерките пазарният дял на вноса от Индия се е увеличил, а продуктите от Индия са били внасяни на цени, по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. През РПП печалбата на промишлеността на Съюза вече е започнала да намалява и през 2009 г. е намаляла още повече поради повишилите се разходи и ограничения ръст на цените.
5. Въздействие на дъмпинговия внос и други фактори
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(72)
Въпреки намаляването на потреблението в Съюза през разглеждания период, обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти, а пазарният дял на вноса се е увеличил повече от три пъти (вж. съображение 49). Ако не се отчитат антидъмпинговите и изравнителните мита, през РПП вносът от засегнатата държава е подбивал цените на промишлеността на Съюза, макар и с по-малко от 2 %.
5.2. Въздействие на икономическата криза
(73)
Поради много положителните икономически условия, наблюдавани в сектора на стоманодобива и на свързаните промишлени сектори, включително и при графитните електроди, през 2007 г. и през първите три тримесечия на 2008 г. промишлеността на Съюза е в сравнително добро икономическо състояние, когато в края на 2008 г. започва икономическата криза. Фактът, че договорите за доставка на графитни електроди обикновено се договарят за период от 6 до 12 месеца, означава, че се наблюдава забавяне при въздействието на каквато и да било промяна (повишение или намаление) на търсенето върху цените. Тъй като договорите за РПП са били договорени в етап, когато въздействието на икономическата криза не е могло да бъде предвидено, въздействието на икономическата криза през РПП е било основно по отношение на обема, тъй като по отношение на цените каквото и да било въздействие е щяло да се усети от промишлеността на Съюза със закъснение. В този смисъл следва да се отбележи, че състоянието на промишлеността на Съюза в някаква степен се е влошило дори в периода на благоприятните икономически условия, като се е наблюдавала известна загуба на пазарния дял спрямо вноса от засегнатата държава. Фактът, че това влошаване не е довело до по-значително неблагоприятно въздействие, отчасти се е дължал на голямото търсене през 2007-2008 г., което е позволило на промишлеността на Съюза да запази големия обем производство и продажби и отчасти се е дължал на това, че когато тези обеми са намалели през РПП, все пак е било възможно цените да се запазят поради забавянето във времето, споменато по-горе.
5.3. Внос от други държави
(74)
Поради включването на продукти, различни от продукта, предмет на разследването, в данните за вноса, предоставени от Евростат по код по КН, бе извършен следният анализ въз основа на данните за вноса на ниво код по Тарик, допълнени от информацията от събраните в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент данни. Част от вноса не беше взета предвид, тъй като въз основа на наличната информация този внос не беше на продукта, предмет на разследването.
(75)
Според направените оценки обемът на вноса от други трети държави се е увеличил с 63 % от около 11 000 тона през 2006 г. до около 18 500 тона през РПП. Пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил от 6,6 % през 2006 г. на 14,4 % през РПП. Средната цена на вноса от други трети държави се е увеличила с 42 % между 2006 г. и РПП. Основният внос изглежда е от Китайската народна република (КНР), Русия, Япония и Мексико, които са единствените държави с индивидуален пазарен дял, по-висок от 1 % през РПП. Вносът от тези държави се разглежда по-подробно в съображенията по-долу. Вносът от девет други държави има общ пазарен дял само от около 2 % и не се разглежда по-нататък.
(76)
Пазарният дял на вноса от Китай се е увеличил с 2,4 процентни пункта през разглеждания период (от 0,2 % до 2,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-ниски от цените на промишлеността на Съюза и също така по-ниски от цените на вноса с произход от Индия.
(77)
Пазарният дял на вноса от Русия се е увеличил с 4,2 процентни пункта през разглеждания период (от 1,9 % до 6,1 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, малко по-ниски от цените на промишлеността на Съюза, но по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(78)
Пазарният дял на вноса от Япония е намалял с 0,4 процентни пункта през разглеждания период (от 2,0 % до 1,6 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, които са били сходни или по-високи от цените на промишлеността на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(79)
Пазарният дял на вноса от Мексико се е увеличил с 1,0 процентен пункт през разглеждания период (от 0,9 % до 1,9 %). Наличната информация показва, че този внос е извършен на цени, по-високи от цените на промишлеността на Съюза и също така по-високи от цените на вноса с произход от Индия.
(80)
В заключение може да се каже, че не може да се изключи възможността развитието на вноса от КНР и от Русия да е повлияло донякъде върху загубата на пазарен дял от промишлеността на Съюза. Предвид общия характер на наличните статистически данни за вноса обаче, които не позволяват сравнение на цените по вид на продукта, както бе възможно за Индия въз основа на подробната информация, предоставена от производителя износител, въздействието на вноса от КНР и Русия не може да се установи със сигурност.
Таблица 15
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от други държави (в тонове)
11 289
11 243
19 158
18 443
Индекс (2006 г. = 100)
100
100
170
163
Пазарен дял на вноса от други държави
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Цени на вноса от други държави (евро/тон)
2 467
3 020
3 403
3 508
Индекс (2006 г. = 100)
100
122
138
142
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от КНР (в тонове)
421
659
2 828
3 380
Индекс (2006 г. = 100)
100
157
672
804
Пазарен дял на вноса от КНР
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Цена на вноса от КНР (евро/тон)
1 983
2 272
2 818
2 969
Индекс (2006 г. = 100)
100
115
142
150
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Русия (в тонове)
3 196
2 887
8 441
7 821
Индекс (2006 г. = 100)
100
90
264
245
Пазарен дял на вноса от Русия
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Цени на вноса от Русия (евро/тон)
2 379
2 969
3 323
3 447
Индекс (2006 г. = 100)
100
125
140
145
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Япония (в тонове)
3 391
2 223
3 731
2 090
Индекс (2006 г. = 100)
100
66
110
62
Пазарен дял на вноса от Япония
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Цени на вноса от Япония (евро/тон)
2 566
3 131
3 474
3 590
Индекс (2006 г. = 100)
100
122
135
140
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РПП
Обем на вноса от Мексико (в тонове)
1 478
2 187
2 115
2 465
Индекс (2006 г. = 100)
100
148
143
167
Пазарен дял на вноса от Мексико
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Цени на вноса от Мексико (евро/тон)
2 634
3 629
4 510
4 554
Индекс (2006 г. = 100)
100
138
171
173
6. Заключение
(81)
Както е посочено в съображение 49, обемът на вноса от засегнатата държава се е увеличил повече от два пъти между 2006 г. и РПП. Като се има предвид, че потреблението е спаднало с почти 25 % за същия период, това е довело до рязко покачване на пазарния дял на индийските износители от 1,5 % през 2006 г. до около 5 % през РПП. Макар цените на индийските износители за Съюза да са нараснали значително през разглеждания период като резултат от като цяло високите пазарни цени, те все още са подбивали цените на промишлеността на Съюза.
(82)
Между 2006 г. и РПП, въпреки съществуването на антидъмпинговите и изравнителните мерки, няколко важни показателя са се развили неблагоприятно: обемът на продукцията и на продажбите е намалял със съответно 29 % и 39 %, използването на капацитета е намаляло с 28 % и е било последвано от намаление в нивата на заетост и на производителност. Макар част от тези неблагоприятни тенденции да могат да се обяснят с отчетливото намаление на потреблението, което е отбелязало спад с почти 25 % през разглеждания период, значителното намаление на пазарния дял на промишлеността на Съюза (спад от 15,9 процентни пункта между 2006 г. и РПП) също трябва да се разглежда с оглед на постоянното увеличение на пазарния дял на вноса от Индия.
(83)
Що се отнася до относително високите стойности на печалбата през РПП, то това се е дължало предимно на запазилото се високо ниво на цените поради причините, изложени в съображение 62. Прави се заключението, че през разглеждания период състоянието на промишлеността на Съюза се е влошило като цяло и че състоянието на промишлеността на Съюза е било нестабилно към края на РПП въпреки сравнително високите нива на печалбата в този момент, когато усилията му за поддържане на обема на продажбите и на достатъчно ценово равнище в обстановка на намалено търсене са били възпрепятствани от увеличаващото се присъствие на дъмпинговия внос от Индия.
Е. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА
1. Предварителни бележки
(84)
Както беше показано, въвеждането на антидъмпинговите мерки е позволило на промишлеността на Съюза да се възстанови само в известна степен от претърпените вреди. Когато високите нива на потребление в Съюза обаче, усетени през по-голямата част на разглеждания период, изчезват по време на РПП, промишлеността на Съюза е поставена в несигурна и уязвима ситуация и е изложена на вредоносния ефект от дъмпинговия внос от Индия. По-конкретно способността на промишлеността на Съюза да компенсира повишените разходи е слаба към края на РПП.
2. Връзка между експортния обем и цени за трети държави и експортния обем и цени за Съюза
(85)
Беше установено, че средната експортна цена на индийските продажби за държави, които не са членки на ЕС, е по-ниска от средната експортна цена за Съюза, а също и по-ниска от тази на вътрешния пазар. Продажбите на индийските износители в държави, които не са членки на ЕС, се осъществяват в значителни количества, формиращи по-голямата част от общите експортни продажби. По тази причина бе отчетено, че ако мерките се оставят да загубят сила, индийските износители ще имат стимул да пренасочат значително количество от своя износ от други трети държави към по-привлекателния пазар на Съюза на ценови нива, които дори да са по-високи от тези в третите държави, вероятно ще останат под текущите нива на експортните цени към Съюза.
3. Неизползван капацитет и стокови запаси на индийския пазар
(86)
Оказалият съдействие индийски производител е разполагал със значителен свободен капацитет и е планирал да повиши капацитета си през 2010-2011 г. Следователно съществува капацитет за значително увеличаване на износа към Съюза, по-специално поради това, че липсват всякакви признаци пазарите на трети държави или вътрешният пазар да са способни да поемат каквато и да било допълнителна продукция.
(87)
В коментарите си по разгласяването оказалият съдействие индийски производител изказа твърдението, че свободният му капацитет се е дължал главно на икономическата криза и свързания с нея спад в търсенето. Значителна част от свободния капацитет на дружеството обаче може да се обясни с факта, че то значително е увеличило капацитета си между 2006 г. и РПП. Освен това следва да се отбележи, че дружеството е планирало допълнително увеличение на капацитета. Следва също така да се отбележи, че има и друг индийски производител, който не е оказал съдействие, но има подобен капацитет и използване на капацитета и който също наскоро е обявил още по-значително увеличение на капацитета.
4. Заключение
(88)
Производителите в засегнатата държава имат потенциала да увеличат и/или да пренасочат своя експортен обем към пазара на Съюза. Освен това цените на индийските износители за трети държави са по-ниски от цените в Съюза. Разследването показа, че на основата на сравними видове продукт оказалият съдействие производител износител е продавал разглеждания продукт на цени, по-ниски от тези на промишлеността на Съюза. Тези ниски цени най-вероятно ще намалеят в съответствие с по-ниските цени, налагани в останалите части на света. Подобно ценово поведение, съчетано със способността на износителите от засегнатата държава да доставят значителни количества от разглеждания продукт на пазара на Съюза, най-вероятно ще има отрицателно въздействие върху икономическото положение на промишлеността на Съюза.
(89)
Както бе показано по-горе, положението на промишлеността на Съюза остава уязвимо и нестабилно. Ако промишлеността на Съюза бъде изправена пред по-голям обем на вноса от засегнатата държава на дъмпингови цени, това най-вероятно ще доведе до спад в нейните продажби, пазарен дял, продажни цени, както и до последващо влошаване на финансовото положение до нивата, установени при първоначалното разследване. На тази основа се прави заключението, че отмяната на мерките най-вероятно ще доведе до влошаване на и без това нестабилното положение и до повтаряне на съществената вреда за промишлеността на Съюза.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Въведение
(90)
В съответствие с член 21 от основния регламент бе направено изследване дали продължаването на съществуващите антидъмпингови мерки би било в интерес на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на промишлеността от Съюза, на вносителите и на ползвателите.
(91)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване се прие, че въвеждането на мерките не е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане, което съответно анализира положение, при което вече са били въведени антидъмпингови мерки, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие на настоящите антидъмпингови мерки върху засегнатите страни.
(92)
На тази основа бе проучено дали въпреки изводите за вероятното продължаване или повтаряне на вредоносния дъмпинг съществуват необорими доводи, които да доведат до заключението, че в този конкретен случай не е в интерес на Съюза да запази мерките.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(93)
Промишлеността на Съюза е доказала своята жизнеспособност в структурно отношение. Това се доказва от положителното развитие на нейното икономическо състояние след налагането на антидъмпинговите мерки през 2004 г. По-специално фактът, че промишлеността на Съюза е увеличила рентабилността си в годините преди РПП, контрастира рязко със състоянието преди въвеждането на мерките. Промишлеността на Съюза обаче последователно е губила от пазарния си дял, докато вносът от засегнатата държава значително е увеличил пазарния си дял през разглеждания период. Без мерките промишлеността на Съюза най-вероятно би била в още по-лошо състояние.
3. Интерес на вносители/ползватели
(94)
Нито един от деветимата несвързани вносители, с които бе установена връзка, не предложи своето съдействие.
(95)
Седемнадесет ползватели се отзоваха и предадоха отговорите си на въпросниците. Макар повечето от ползвателите да не са използвали графитни електроди от Индия няколко години и следователно са останали неутрални по отношение на евентуалното продължаване на мерките, шестима ползватели до извстна степен са използвали инийски електроди. Четирима ползватели заявиха, че продължаването на мерките ще има отрицателно въздействие върху конкуренцията. Едно сдружение (Eurofer) беше твърдо против продължаването на мерките и заяви, че мерките са довели до това индийските износители в голяма степен да се оттеглят от пазара на Съюза. Сдружението изказа твърдението, че продължаването на мерките ще възпрепятства стоманопроизводителите при разработването на алтернативни източници на доставки и ще позволи на промишлеността на Съюза да продължи да има доминиращо положение, почти като при положение на дуопол. От развитието на вноса от Индия след въвеждането на мерките обаче става ясно, че подобно голямо оттегляне не е имало; напротив, вносът от Индия е нараснал значително през разглеждания период. Освен това разследването показа, че графитните лектроди все повече навлизат на пазара на Съюза от няколко други трети държави. Що се отнася до доминиращото положение на промишлеността на Съюза на пазара, припомня се, че пазарният му дял е намалял с почти 16 процентни пункта през разглеждания период (вж. съображение 55 по-горе). И накрая, това сдружение също така призна, че графитните електроди представляват само малка част от общите разходи на стоманопроизводителите.
(96)
Припомня се също така, че при първоначалното разследване беше установено, че въздействието от въвеждането на мерките няма да бъде значително за ползвтелите (10). Мкар мките да съществуват от пет години, вносителите/ползвателите в Съюза продължават да си ги доставят, inter alia, от Индия. Не бяха представени никакви данни и за това, че е имало трудности с намирането на алтернативни източници. Нещо повече, не трябва да се забравя, че по отношение на въвеждането на мерките върху ползвателите първоначалното разследване стигна до заключението, че като се има предвид пренебрежимо слабото влияние на цените на графитните електроди върху промишлените сектори на ползвателите, всяко тяхно покачване вероятно не би могло да има забележимо въздействие върху тези сектори. Не бяха установени доказателства в противоположен смисъл и след въвеждането на мерките. Следва да се заключи, че запазването на антидъмпинговите мерки вероятно няма да окаже сериозно въздействие върху вносителите/ползвателите в Съюза.
4. Заключение
(97)
Предвид изложеното по-горе се стигна до заключението, че няма убедителни основания настоящите антидъмпингови мерки да не бъдат запазени.
З. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(98)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазването на съществуващите мерки. На страните също така бе даден срок да представят коментари след разгласяване на информацията. Представените становища и коментари бяха надлежно взети предвид, когато това беше обосновано.
(99)
От гореизложеното следва, че съгласно предвиденото в член 11, параграф 2 от основния регламент антидъмпинговите мерки, приложими към вноса на някои графитни електроди с произход от Индия, следва да бъдат запазени. Припомня се, че тези мерки се състоят от адвалорни мита.
(100)
Посочените в настоящия регламент индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата се прилагат изключително за внос на разглеждания продукт, произведен от тези дружества, и съответно от споменатите конкретни юридически лица. Вносът на разглеждания продукт, произведен от което и да било друго дружество, непосочено изрично в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително и лица, свързани с онези, които са изрично споменати, не може да се ползва от тези ставки и се подлага на митническата ставка, приложима за „всички останали дружества“.
(101)
Всякакви искания по прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаване на нови производствени или търговски дружества) следва да се отправят към Комисията (11) с цялата съответна информация, по-специално всяка модификация в дейността на фирмата, свързана с производството, вътрешните и експортните продажби, свързани, примерно, с тази промяна на наименованието или тази промяна на производствените и търговските дружества. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде изменен съответно чрез актуализирането на списъка с дружества, които могат да се ползват от индивидуалните митнически ставки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на графитни електроди от вида, използван за електрически пещи, с видима плътност от 1,65 g/cm3 или по-голяма и електрическо съпротивление от 6,0 μΩ.m или по-малко, класирани в код по КН ex 8545 11 00 (код по ТАРИК 8545110010), и нипели, използвани за такива електроди, понастоящем класирани в код по КН ex 8545 90 90 (код по ТАРИК 8545909010), внесени заедно или поотделно, с произход от Индия.
2. Митническата ставка, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от дружествата, изброени по-долу, е, както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
Всички останали дружества
8,5
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 13 декември 2010 година.
DURCHFÜHRUNGSVERORDNUNG (EU) Nr. 1186/2010 DES RATES
vom 13. Dezember 2010
zur Einführung eines endgültigen Antidumpingzolls auf die Einfuhren bestimmter Grafitelektrodensysteme mit Ursprung in Indien nach einer Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 1225/2009
DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -
gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1225/2009 des Rates vom 30. November 2009 über den Schutz gegen gedumpte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (1) („Grundverordnung“), insbesondere auf Artikel 9 Absatz 4, Artikel 11 Absätze 2, 5 und 6,
auf Vorschlag der Europäischen Kommission („Kommission“) nach Anhörung des Beratenden Ausschusses,
in Erwägung nachstehender Gründe:
A. VERFAHREN
1. Geltende Maßnahmen
(1)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1629/2004 (2) führte der Rat im Anschluss an eine Antidumpinguntersuchung („Ausgangsuntersuchung“) einen endgültigen Antidumpingzoll auf die Einfuhren von bestimmten Grafitelektroden, die derzeit unter dem KN-Code ex 8545 11 00 eingereiht werden, und für diese Elektroden verwendeten Nippeln, die derzeit unter dem KN-Code ex 8545 90 90 eingereiht werden, mit Ursprung in Indien ein („endgültige Antidumpingmaßnahmen“). Bei den Maßnahmen handelte es sich um einen Wertzoll in Höhe von 0 %.
(2)
Mit der Verordnung (EG) Nr. 1628/2004 (3) führte der Rat im Anschluss an eine Antisubventionsuntersuchung einen endgültigen Ausgleichszoll auf die Einfuhren von bestimmten Grafitelektroden, die derzeit unter dem KN-Code ex 8545 11 00 eingereiht werden, und für diese Elektroden verwendeten Nippeln, die derzeit unter dem KN-Code ex 8545 90 90 eingereiht werden, mit Ursprung in Indien ein („endgültige Ausgleichsmaßnahmen“). Bei den Maßnahmen handelte es sich um einen Wertzoll in Höhe von 15,7 %, außer für ein Unternehmen, für das der Zollsatz 7 % betrug.
(3)
Im Anschluss an eine von Amts wegen angestrengte teilweise Interimsüberprüfung der Ausgleichsmaßnahmen änderte der Rat die Verordnungen (EG) Nr. 1628/2004 und (EG) Nr. 1629/2004 mit der Verordnung (EG) Nr. 1354/2008 (4). Die endgültigen Ausgleichszölle wurden damit für die Einfuhren von namentlich genannten Ausführern auf 6,3 % beziehungsweise 7,0 % festgesetzt; für die Einfuhren aller übrigen Unternehmen betrug der Zollsatz nun 7,2 %. Die endgültigen Antidumpingzölle wurden in der genannten Verordnung für die Einfuhren von namentlich genannten Ausführern auf 9,4 % beziehungsweise 0 % festgesetzt; für die Einfuhren aller übrigen Unternehmen betrug der Zollsatz nun 8,5 %.
2. Antrag auf Überprüfung wegen des bevorstehenden Außerkrafttretens der Maßnahmen („Auslaufüberprüfung“)
(4)
Nach der Veröffentlichung einer Bekanntmachung des bevorstehenden Außerkrafttretens (5) der endgültigen Antidumpingmaßnahmen erhielt die Kommission am 18. Juni 2009 einen Antrag auf Einleitung einer Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung. Der Antrag wurde von drei Unionsherstellern, namentlich Graftech International, SGL Carbon GmbH und Tokai ERFTCARBON GmbH, („Antragsteller“) eingereicht, auf die mit mehr als 90 % ein erheblicher Teil der Gesamtproduktion der Union bestimmter Grafitelektrodensysteme entfällt.
(5)
Der Antrag wurde damit begründet, dass beim Außerkrafttreten der Maßnahmen mit einem Anhalten oder erneuten Auftreten des Dumping zu rechnen wäre und folglich mit einer entsprechenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union.
3. Einleitung einer Auslaufüberprüfung
(6)
Die Kommission kam nach Anhörung des Beratenden Ausschusses zu dem Schluss, dass genügend Beweise für die Einleitung einer Auslaufüberprüfung vorlagen; daher leitete sie am 17. September 2009 im Wege einer im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (6) („Einleitungsbekanntmachung“) eine Auslaufüberprüfung nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung ein.
4. Parallele Untersuchungen
(7)
Im Wege einer am 17. September 2009 im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlichten Bekanntmachung (7) leitete die Kommission auch die Auslaufüberprüfung der endgültigen Ausgleichsmaßnahmen nach Artikel 18 der Verordnung (EG) Nr. 597/2009 des Rates vom 11. Juni 2009 über den Schutz gegen subventionierte Einfuhren aus nicht zur Europäischen Gemeinschaft gehörenden Ländern (8) („Antisubventionsgrundverordnung“) ein.
5. Untersuchung
5.1. Untersuchungszeitraum
(8)
Die Untersuchung eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des Dumpings bezog sich auf den Zeitraum vom 1. Juli 2008 bis zum 30. Juni 2009 („Untersuchungszeitraum der Überprüfung“ oder „UZÜ“). Die Untersuchung der Entwicklungen, die für die Beurteilung der Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens der Schädigung relevant sind, betraf den Zeitraum vom 1. Januar 2006 bis zum Ende des UZÜ („Bezugszeitraum“).
5.2. Von der Untersuchung betroffene Parteien
(9)
Die Kommission unterrichtete die Antragsteller, andere ihr bekannte EU-Hersteller, ausführende Hersteller, Einführer, bekanntermaßen betroffene Verwender und die Vertreter des betroffenen Ausfuhrlands offiziell über die Einleitung der Auslaufüberprüfung. Die interessierten Parteien erhielten Gelegenheit, innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Frist ihren Standpunkt schriftlich darzulegen und eine Anhörung zu beantragen.
(10)
Alle interessierten Parteien, die einen entsprechenden Antrag stellten und nachwiesen, dass besondere Gründe für ihre Anhörung sprachen, wurden gehört.
(11)
Angesichts der offensichtlich großen Zahl von unabhängigen Einführern erschien es geboten, nach Artikel 17 der Grundverordnung zu prüfen, ob mit einer Stichprobe gearbeitet werden sollte. Um über die Notwendigkeit eines Stichprobenverfahrens entscheiden und gegebenenfalls eine Stichprobe bilden zu können, forderte die Kommission die obengenannten Parteien auf, nach Artikel 17 der Grundverordnung binnen 15 Tagen nach Einleitung der Überprüfungen die Kommission zu kontaktieren und ihr die in der Einleitungsbekanntmachung angeforderten Informationen zu übermitteln. Es hat sich jedoch kein unabhängiger Einführer zur Mitarbeit bereit erklärt. Somit erübrigte sich eine Stichprobenbildung.
(12)
Die Kommission sandte allen bekanntermaßen betroffenen Parteien und allen sonstigen Parteien, die sich innerhalb der in der Einleitungsbekanntmachung gesetzten Fristen gemeldet hatten, Fragebogen zu. Bei der Kommission gingen Antworten von drei Gruppen von Unionsherstellern (d. h. den Antragstellern), einem ausführenden Hersteller und 17 Verwendern ein. Im Rahmen des Stichprobenverfahrens meldete sich kein Einführer; ferner legten im Laufe der Untersuchung keine anderen Einführer der Kommission Informationen vor oder meldeten sich.
(13)
Nur einer der beiden der Kommission bekannten ausführenden Hersteller in Indien, namentlich HEG Limited („HEG“), arbeitete durch die Übermittlung der Fragebogenantworten voll an der Überprüfung mit. Es sei darauf hingewiesen, dass dieses Unternehmen in der Ausgangsuntersuchung unter dem Namen Hindustan Electro Graphite Limited geführt wurde. Nach der Untersuchung änderte das Unternehmen seinen Namen in HEG Limited. Der zweite ausführende Hersteller, der in der Ausgangsuntersuchung mitarbeitete, namentlich Graphite India Limited („GIL“), beschloss, den Fragebogen im Rahmen dieser Überprüfung nicht zu beantworten.
(14)
Die Kommission holte alle Informationen ein, die sie für die Ermittlung der Wahrscheinlichkeit des Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping und daraus resultierender Schädigung sowie für die Untersuchung des Unionsinteresses benötigte, und überprüfte sie. In den Betrieben der folgenden Unternehmen wurden Kontrollbesuche durchgeführt:
a)
EU-Hersteller
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden und Meitingen, Deutschland
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Schweiz
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spanien
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Deutschland
b)
Ausführender Hersteller in Indien
-
HEG Limited, Bhopal
B. BETROFFENE WARE UND GLEICHARTIGE WARE
(15)
Bei der betroffenen Ware dieser Überprüfung handelt es sich um die gleiche Ware wie in der Ausgangsuntersuchung, d. h. um Graphitelektroden von der für Elektroöfen verwendeten Art, mit einer Rohdichte von 1,65 g/cm3 oder mehr und einem elektrischen Widerstand von 6,0 μΩm oder weniger, die derzeit unter dem KN-Code ex 8545 11 00 eingereiht werden, und von für solche Elektroden verwendeten Nippeln, die derzeit unter dem KN-Code ex 8545 90 90 eingereiht werden, unabhängig davon, ob sie zusammen oder getrennt eingeführt werden, mit Ursprung in Indien („betroffene Ware“).
(16)
Die Untersuchung bestätigt, dass wie in der Ausgangsuntersuchung die betroffene Ware und die vom ausführenden Hersteller gefertigten und auf dem indischen Inlandsmarkt verkauften Waren sowie die von den Unionsherstellern gefertigten und auf dem Unionsmarkt verkauften Waren dieselben grundlegenden materiellen und technischen Eigenschaften und Verwendungen haben; daher werden sie als gleichartige Waren im Sinne des Artikels 1 Absatz 4 der Grundverordnung angesehen.
C. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS ODER ERNEUTEN AUFTRETENS DES DUMPINGS
(17)
Nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung wurde geprüft, ob im Falle des Außerkrafttretens der geltenden Maßnahmen ein Anhalten oder erneutes Auftreten des Dumpings wahrscheinlich wäre.
1. Allgemeines
(18)
Ein ausführender Hersteller in Indien hat an der Untersuchung mitgearbeitet. Der zweite der Kommission bekannte ausführende Hersteller hat nicht kooperiert.
(19)
Der Vergleich des Ausfuhrvolumens des kooperierenden ausführenden Herstellers mit dem Gesamtvolumen der Ausfuhren aus Indien in die Union ergab, dass auf den kooperierenden ausführenden Hersteller im UZÜ der weitaus größte Teil aller Unionseinfuhren aus Indien entfiel. Die Mitarbeit wurde daher als hoch betrachtet.
2. Dumping der Einfuhren im UZÜ
2.1. Normalwert
(20)
Zunächst prüfte die Kommission nach Artikel 2 Absatz 2 der Grundverordnung, ob die Inlandsverkäufe der gleichartigen Ware durch den mitarbeitenden indischen ausführenden Hersteller an unabhängige Abnehmer repräsentativ waren, d. h. ob das Gesamtvolumen dieser Verkäufe mindestens 5 % der Gesamtmenge der entsprechenden Ausfuhrverkäufe in die Union ausmachte.
(21)
Anschließend ermittelte die Kommission die von dem Unternehmen auf dem Inlandsmarkt verkauften Typen der gleichartigen Ware, die mit den zur Ausfuhr in die Union verkauften Typen identisch oder direkt vergleichbar waren. Die bei der Ermittlung der Warentypen von Grafitelektrodensystemen berücksichtigten Elementen waren i) ob sie mit oder ohne Nippel verkauft wurden, ii) ihr Durchmesser und iii) ihre Länge.
(22)
Der kooperierende ausführende Hersteller brachte vor, da Grafitelektrodensysteme aus Koks von unterschiedlichen Qualitäten (wesentlicher Rohstoff) hergestellt würden, sollte dies auch bei der Ermittlung der identischen oder direkt vergleichbaren Grafitelektrodensysteme berücksichtigt werden. Tatsächlich ergab die Untersuchung, dass das Unternehmen bei der Herstellung zwei verschiedene Kokstypen verwendete, zum einen eingeführten, hochwertigeren Nadelkoks und zum anderen auf dem indischen Markt beschafften normalen Koks. Es bestätigte sich ferner, dass die Produktionskosten und der Preis der Fertigware von der Art des eingesetzten Koks abhängen.
(23)
Um einen fairen Vergleich zu gewährleisten, hat die Kommission für die Dumpingberechnung jeden Produkttyp in hochwertige und einfache Waren untergliedert.
(24)
Ferner wurde untersucht, ob die Inlandsverkäufe des kooperierenden ausführenden Herstellers für jeden Warentyp repräsentativ waren, ob also die Inlandsverkäufe für jeden Warentyp wenigstens 5 % der Menge des in die Union verkauften gleichen Warentyps ausmachten. Für die in repräsentativen Mengen verkauften Warentypen wurde dann geprüft, ob diese Verkäufe nach Artikel 2 Absatz 4 der Grundverordnung als Geschäfte im normalen Handelsverkehr gelten.
(25)
Für die Prüfung, ob die Inlandsverkäufe der einzelnen in repräsentativen Mengen auf dem Inlandsmarkt verkauften Warentypen als Geschäfte im normalen Handelsverkehr betrachtet werden konnten, wurde der Anteil der gewinnbringenden Verkäufe des fraglichen Typs an unabhängige Abnehmer ermittelt. In allen Fällen, in denen die Inlandsverkäufe eines bestimmten Warentyps in hinreichenden Mengen und im normalen Handelsverkehr erfolgten, wurde dem Normalwert der tatsächliche Inlandspreis zugrunde gelegt, der als gewogener Durchschnitt aller Inlandsverkäufe dieses Warentyps im UZÜ ermittelt wurde.
(26)
Für die Warentypen, deren Inlandsverkäufe nicht repräsentativ waren oder die nicht im normalen Handelsverkehr getätigt wurden, wurde der Normalwert nach Artikel 2 Absatz 3 der Grundverordnung rechnerisch ermittelt. Die rechnerische Ermittlung des Normalwerts erfolgte nach Artikel 2 Absatz 6 Satz 1 der Grundverordnung durch Addition der - erforderlichenfalls berichtigten - Herstellkosten der ausgeführten Warentypen, eines angemessenen Betrags für Vertriebs-, Verwaltungs- und Gemeinkosten und einer angemessenen Gewinnspanne anhand der Zahlen, die der untersuchte ausführende Hersteller bei der Produktion und dem Verkauf der gleichartigen Ware im normalen Handelsverkehr tatsächlich verzeichnete.
2.2. Ausfuhrpreis
(27)
Da alle Ausfuhrverkäufe des mitarbeitenden indischen ausführenden Herstellers in die Union direkt an unabhängige Abnehmer in der Union gingen, wurde der Ausfuhrpreis nach Artikel 2 Absatz 8 der Grundverordnung anhand der für die betroffene Ware tatsächlich gezahlten oder zu zahlenden Preise ermittelt.
2.3. Vergleich
(28)
Der Vergleich zwischen dem gewogenen durchschnittlichen Normalwert und dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis erfolgte auf der Stufe ab Werk und auf der gleichen Handelsstufe. Im Interesse eines fairen Vergleichs wurden nach Artikel 2 Absatz 10 der Grundverordnung Unterschiede berücksichtigt, die nachweislich die Preise und ihre Vergleichbarkeit beeinflussten. Zu diesem Zweck wurden, soweit erforderlich und gerechtfertigt, gebührende Berichtigungen für Transport-, Versicherungs-, Bereitstellungs-, Verlade- und Nebenkosten, Finanzierungskosten und Bankgebühren sowie für die vom Antragsteller gezahlten Antidumpingzölle vorgenommen.
(29)
Der kooperierende indische ausführende Hersteller wandte ein, dass es sich bei der „Duty Entitlement Passbook Scheme“ (Rückerstattung von Einfuhrabgaben auf Vorleistungen für Ausfuhrwaren - „DEPBS“) in seinem Falle praktisch um ein Rückerstattungssystem handele, da die DEPBS-Lizenzen nur zur Zahlung von Einfuhrzöllen auf für die Herstellung von Grafitelektrodensystemen verwendete Rohstoffe genutzt würden. Das heißt, die für Rohstoffe entrichteten Einfuhrzölle werden erstattet, wenn die Ware ausgeführt wird, wodurch sich niedrigere Ausfuhrpreise ergeben. Das Unternehmen forderte daher, seine Inlandspreise sollten berichtigt werden, da diese von der Rückerstattung der Einfuhrzölle nicht berührt würden. Die Untersuchung ergab, dass das Unternehmen entgegen seiner Darstellung zollfrei eingeführte Rohstoffe sowohl bei der Herstellung von Grafitelektrodensystemen für den Ausfuhrmarkt als auch bei der Herstellung für den Inlandsmarkt verwendet. Die DEPBS ist somit nicht für den Preisunterschied zwischen den auf dem Inlandsmarkt verkauften und den zur Ausfuhr verkauften Waren entscheidend; daher kann keine Berichtigung gewährt werden.
2.4. Dumpingspanne
(30)
Nach Artikel 2 Absatz 11 der Grundverordnung wurde der gewogene durchschnittliche Normalwert je Warentyp mit dem gewogenen durchschnittlichen Ausfuhrpreis des entsprechenden Typs der betroffenen Ware verglichen. Auf dieser Grundlage ergab sich für den kooperierenden ausführenden Hersteller eine Dumpingspanne von 11 bis 12 %.
(31)
Das fragliche Unternehmen behauptete in seiner Stellungnahme zur Unterrichtung über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen empfohlen werden sollte („endgültige Unterrichtung“), dass die Berechnung der Dumpingspanne auf der Grundlage von 4 der 12 Monate des UZÜ von der in der Ausgangsuntersuchung verwendeten Methode abweiche, in der alle 12 Monate des Untersuchungszeitraums berücksichtigt worden seien. Dieses Berechungsverfahren führe zu einer Überhöhung der Dumpingspanne.
(32)
Es sei daran erinnert, dass es in Auslaufüberprüfungen, wo ermittelt werden soll, ob das Dumping anhalten oder wahrscheinlich erneut auftreten wird, der üblichen Methode der Kommission entspricht, die Dumpingberechnung auf 4 Monate des UZÜ zu stützen. Durch die Untersuchung vor Ort wurde sichergestellt, dass die 4 Monate für den vollen 12-Monatszeitraum repräsentativ waren. Dazu wurden die Daten zu Kosten und Preisen für die 4 Monate mit denjenigen für die restlichen 8 Monate verglichen. Zudem wurde jeweils der letzte Monat eines Quartals herangezogen, womit die 4 Monate gleichmäßig über den 12-Monatszeitraum verteilt waren. Daher ist die Kommission nicht der Ansicht, dass das verwendete Verfahren in Bezug auf das Vorliegen von Dumping im UZÜ zu einer anderen endgültigen Schlussfolgerung oder zu einer Überhöhung der Dumpingspanne führt.
(33)
Da der zweite der Kommission bekannte indische ausführende Hersteller nicht mitgearbeitet hat, konnte für ihn keine Dumpingspanne ermittelt werden. Jedoch werden den Angaben im Überprüfungsantrag nach die Ausfuhren in die Union von diesem Unternehmen ebenfalls zu gedumpten Preisen getätigt. Da sich die meisten Ausfuhren aus Indien auf den kooperierenden indischen Hersteller beziehen, für den Dumping festgestellt wurde, und der Durchschnittspreis der betroffenen aus Indien eingeführten Ware nach Angaben von Eurostat unter dem durchschnittlichen Ausfuhrpreis des kooperierenden Unternehmens liegt, wird das Vorliegen von Dumping auf landesweiter Ebene bestätigt.
3. Einfuhrentwicklung im Falle einer Aufhebung der Maßnahmen
(34)
Außer dem Vorliegen von Dumping im UZÜ wurde auch untersucht, ob ein erneutes Auftreten von Dumping wahrscheinlich ist. Da nur ein ausführender Hersteller in Indien an dieser Untersuchung mitarbeitete, stützen sich die folgenden Schlussfolgerungen auf die Angaben des einzigen mitarbeitenden Unternehmens sowie nach Artikel 18 der Grundverordnung auf die verfügbaren Informationen, d. h. auf Eurostat-Daten und den Überprüfungsantrag.
(35)
Zu diesem Zweck wurden die folgenden Elemente analysiert: die Kapazitätsreserven der ausführenden indischen Hersteller, die Attraktivität des Unionsmarktes für die indischen Hersteller und die Preise der Ausfuhren in Drittländer.
3.1. Kapazitätsreserven der Ausführer
(36)
Den Untersuchungsergebnissen zufolge hat der mitarbeitende indische ausführende Hersteller freie Kapazitätsreserven. Außerdem hat das Unternehmen bekannt gegeben, dass es einen Ausbau seiner Kapazität plant. Es sei auch darauf hingewiesen, dass dieses exportorientierte Unternehmen den Großteil seines Umsatzes im UZÜ mit Ausfuhrverkäufen erwirtschaftete und dass die Union trotz der geltenden Maßnahmen weiterhin ein wichtiges Ausfuhrziel ist.
(37)
Dem Überprüfungsantrag zufolge hat der zweite indische Hersteller seine Kapazität seit der Einführung der Maßnahmen bereits erheblich ausgebaut und plant einen weiteren Ausbau. Es kann daher nicht ausgeschlossen werden, dass zumindest ein Teil dieses Kapazitätszuwachses bei einem Auslaufen der Maßnahmen in die Union gelenkt werden könnte.
3.2. Attraktivität des Unionsmarktes
(38)
Ein Beispiel für die Attraktivität des Unionsmarktes ist die Tatsache, dass die indischen Ausfuhren trotz der Einführung von Antidumping- und Ausgleichszöllen weiter angestiegen sind. Die indischen Ausführer haben ihre Ausfuhren in den vergangenen drei Jahren sogar mehr als verdoppelt und ihren Anteil am Unionsmarkt mehr als verdreifacht. Zu betonen ist auch, dass die Preise auf dem Unionsmarkt in diesem Zeitraum um 40 % zunahmen.
3.3. Preise bei der Ausfuhr in Drittländer
(39)
Die Untersuchung ergab, dass die vom kooperierenden Unternehmen in Rechnung gestellten Preise ab Werk bei der Ausfuhr in Drittländer im UZÜ unter den der Untersuchung zufolge gedumpten Preisen bei der Ausfuhr in die Union lagen. Daher ist damit zu rechnen, dass bei einem Auslaufen der Maßnahmen angesichts der Attraktivität des Marktes der mitarbeitende ausführende Hersteller zumindest einen Teil seiner Ausfuhren in die Union umlenken wird.
3.4. Schlussfolgerung zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens von Dumping
(40)
Aus den vorstehenden Feststellungen lässt sich der Schluss ziehen, dass die Ausfuhren aus Indien noch immer gedumpt sind und dass im Falle einer Aufhebung der geltenden Antidumpingmaßnahmen ein Anhalten des Dumpings auf dem Unionsmarkt wahrscheinlich ist. In Anbetracht der verfügbaren Kapazitätsreserven in Indien und der Attraktivität des Unionsmarktes dürfte für die indischen ausführenden Hersteller ein Anreiz bestehen, ihre zu gedumpten Preisen erfolgenden Ausfuhren auf den Unionsmarkt zu steigern; dies gilt zumindest für den kooperierenden ausführenden Hersteller.
D. DEFINITION DES WIRTSCHAFTSZWEIGS DER UNION
1. EU-Produktion
(41)
In der Union wird die gleichartige Ware von 5 Unternehmen oder Unternehmensgruppen gefertigt, deren Produktion die gesamte Unionsproduktion im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 der Grundverordnung darstellt.
2. Wirtschaftszweig der Union
(42)
Zwei der fünf Unternehmensgruppen haben sich nicht gemeldet, um den Antrag zu unterstützen, und haben auch nicht durch Übermittlung von Fragebogenantworten an der Überprüfung mitgearbeitet. Der Antrag wurde von den drei Herstellergruppen Graftech International, SGL Carbon GmbH und Tokai ERFTCARBON GmbH eingereicht, die sich auch zur Mitarbeit bereit erklärten.
(43)
Auf diese drei Herstellergruppen entfällt mit mehr als 90 % der Gesamtproduktion der Union bestimmter Grafitelektrodensysteme ein erheblicher Teil der Gesamtproduktion der gleichartigen Ware in der Union (vgl. Randnummer 4). Sie sind daher als Wirtschaftszweig der Union im Sinne des Artikels 4 Absatz 1 und des Artikels 5 Absatz 4 der Grundverordnung anzusehen und werden nachstehend als „Wirtschaftszweig der Union“ bezeichnet.
E. LAGE AUF DEM UNIONSMARKT
1. Vorbemerkung
(44)
Da nur ein indischer ausführender Hersteller der betroffenen Ware an der Untersuchung mitarbeitete, werden zu den Einfuhren der betroffenen Ware mit Ursprung in Indien in die Union nach Artikel 19 der Grundverordnung zur Wahrung der Vertraulichkeit keine genauen Werte angegeben.
(45)
Die Lage der Grafitelektrodenindustrie ist eng mit der Lage der Stahlbranche verknüpft, da Grafitelektroden in erster Linie in der Elektrostahlherstellung eingesetzt werden. In diesem Zusammenhang ist anzumerken, dass die Marktbedingungen in der Stahlbranche (und damit auch in der Grafitelektrodenindustrie) 2007 und in den ersten drei Quartalen 2008 sehr günstig waren.
(46)
Die Verkaufsmengen von Grafitelektroden entwickeln sich mehr oder weniger im Einklang mit der produzierten Stahlmenge. Dagegen werden die Preise und Mengen in den Lieferverträgen für Grafitelektroden im Allgemeinen für 6-12 Monate festgelegt. Daher wirkt sich bei Nachfrageänderungen normalerweise die Entwicklung der Verkaufsmenge erst mit einer gewissen Verzögerung auf die Preise aus.
2. Unionsverbrauch
(47)
Der Unionsverbrauch wurde ermittelt anhand der Menge der Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union auf dem Unionsmarkt, einer Schätzung der Menge der Verkäufe der anderen Unionshersteller auf dem Unionsmarkt, von Einfuhrstatistiken von Eurostat sowie von nach Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung erhobenen Daten. Wie in der Ausgangsuntersuchung (9) blieben einige Einfuhren unberücksichtigt, da es sich nach den verfügbaren Informationen dabei offenbar nicht um die untersuchte Ware handelte.
(48)
Von 2006 bis zum Ende des UZÜ ging der Unionsverbrauch um fast 25 % zurück, wobei der Rückgang im Wesentlichen im Zeitraum von 2008 bis zum Ende des UZÜ auftrat. Festzuhalten ist auch, dass der Unionsverbrauch aufgrund der sehr positiven Marktbedingungen zu Beginn des Bezugszeitraums ein sehr hohes Niveau hatte; er war vom Untersuchungszeitraum („UZ“) der Ausgangsuntersuchung bis 2006 um 30 % angewachsen.
Tabelle 1
2006
2007
2008
UZÜ
Unionsverbrauch insgesamt (in Tonnen)
170 035
171 371
169 744
128 437
Index (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Menge, Marktanteil und Preise der Einfuhren aus Indien
(49)
Die Menge der Einfuhren mit Ursprung in Indien („betroffenes Land“) stieg im Bezugszeitraum kontinuierlich um insgesamt 143 Prozentpunkte an und lag im UZÜ zwischen 5 000 und 7 000 Tonnen. Der Marktanteil der Einfuhren aus dem betroffenen Land hat sich von 2006 bis zum Ende des UZÜ, wo er etwa 5 % erreichte, mehr als verdreifacht. Auch im UZÜ stieg der Marktanteil trotz des erheblichen Nachfragerückgangs weiter an. Die Preise für die Einfuhren aus dem betroffenen Land erhöhten sich im Bezugszeitraum um 52 % und wiesen damit einen ähnlichen Verlauf wie die Preise des Wirtschaftszweigs der Union auf, lagen aber die ganze Zeit unter dessen Preisen. In Tabelle 2 werden aus Gründen der Vertraulichkeit (es gibt nur zwei der Kommission bekannte ausführende Hersteller in Indien) keine genauen Werte verwendet.
Tabelle 2
2006
2007
2008
UZÜ
Menge der Einfuhren aus dem betroffenen Land (in Tonnen)
2 000 bis 3 000
3 000 bis 4 000
7 000 bis 9 000
5 000 bis 7 000
Index (2006 = 100)
100
123
318
243
Marktanteil der Einfuhren aus dem betroffenen Land
etwa 1,5 %
etwa 2,0 %
etwa 5,0 %
etwa 5,0 %
Preise der Einfuhren aus dem betroffenen Land (in EUR/Tonne)
etwa 2 000
etwa 2 600
etwa 3 000
etwa 3 200
Index (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union
(50)
Nach Artikel 3 Absatz 5 der Grundverordnung prüfte die Kommission alle maßgeblichen Wirtschaftsfaktoren und -indizes, die für die Lage des Wirtschaftszweigs der Union relevant waren.
4.1. Produktion
(51)
Die Produktion ging bis zum Ende des UZÜ im Vergleich zu 2006 um 29 % zurück. Dabei verzeichnete die Produktion des Wirtschaftszweigs der Union zunächst 2007 einen Anstieg um 2 %, bevor sie insbesondere im UZÜ einbrach.
Tabelle 3
2006
2007
2008
UZÜ
Produktion (in Tonnen)
272 468
278 701
261 690
192 714
Index (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2. Kapazität und Kapazitätsauslastung
(52)
Die Produktionskapazität war von 2006 bis zum Ende des UZÜ leicht (um insgesamt 2 %) rückläufig. Da auch die Produktion 2008 und insbesondere im UZÜ abnahm, ergab sich bei der Kapazitätsauslastung von 2006 bis zum Ende des UZÜ ein Rückgang um insgesamt 25 Prozentpunkte.
Tabelle 4
2006
2007
2008
UZÜ
Produktionskapazität (in Tonnen)
298 500
292 250
291 500
293 500
Index (2006 = 100)
100
98
98
98
Kapazitätsauslastung
91 %
95 %
90 %
66 %
Index (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Lagerbestände
(53)
Die Schlussbestände des Wirtschaftszweigs der Union verharrten 2007 im Vergleich zu 2006 auf demselben Niveau, verringerten sich jedoch 2008 um 10 %. Im UZÜ stiegen sie zwar wieder leicht an, lagen jedoch noch um 5 % unter dem Bestand von 2006.
Tabelle 5
2006
2007
2008
UZÜ
Schlussbestand (in Tonnen)
21 407
21 436
19 236
20 328
Index (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Verkaufsmenge
(54)
Die Verkäufe des Wirtschaftszweigs der Union an unabhängige Abnehmer auf dem Unionsmarkt gingen im Bezugszeitraum um 39 % zurück. Sie lagen nach einem Zuwachs um fast 70 % im Vergleich zum UZ der Ausgangsuntersuchung zu Beginn des Bezugszeitraums auf einem sehr hohen Niveau. 2007 und 2008 gingen die Verkaufsmengen leicht zurück, blieben aber dennoch recht hoch (2008 lagen sie noch 47 % über dem Niveau im UZ der Ausgangsuntersuchung). Von 2008 bis zum Ende des UZÜ brachen die Verkaufsmengen jedoch um fast ein Drittel ein.
Tabelle 6
2006
2007
2008
UZÜ
EU-Verkäufe an unabhängige Abnehmer (in Tonnen)
143 832
139 491
124 463
88 224
Index (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5. Marktanteil
(55)
Der Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union ging von 2006 bis zum Ende des UZÜ nach und nach um fast 16 Prozentpunkte zurück (von 84,6 % auf 68,7 %).
Tabelle 7
2006
2007
2008
UZÜ
Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Index (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6. Wachstum
(56)
Von 2006 bis zum Ende des UZÜ sank der Unionsverbrauch um annährend 25 %. Der Wirtschaftszweig der Union büßte fast 16 Prozentpunkte seines Marktanteils ein, während der Anteil der betroffenen Einfuhren 3,4 Prozentpunkte hinzugewann.
4.7. Beschäftigung
(57)
Die Beschäftigung im Wirtschaftszweig der Union verringerte sich von 2006 bis zum Ende des UZÜ um 7 %.
Tabelle 8
2006
2007
2008
UZÜ
Beschäftigung bezogen auf die betroffene Ware (in Personen)
1 942
1 848
1 799
1 804
Index (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8. Produktivität
(58)
Die Produktivität der Belegschaft des Wirtschaftszweigs der Union ging von 2006 bis zum Ende des UZÜ, gemessen am Output je Beschäftigten pro Jahr, um 24 % zurück. In den Jahren 2007 und 2008 stieg sie zwar leicht an, fiel aber im UZÜ um fast 25 %.
Tabelle 9
2006
2007
2008
UZÜ
Produktivität (in Tonnen je Beschäftigten)
140
151
146
107
Index (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9. Verkaufspreise und Faktoren, die die Inlandspreise beeinflussen
(59)
Die Verkaufsstückpreise des Wirtschaftszweigs der Union wiesen im Bezugszeitraum mit einem Anstieg um 40 % eine positive Entwicklung auf. Dies lässt sich auf drei Faktoren zurückführen, und zwar i) auf das allgemeine Marktpreisniveau, ii) auf das Erfordernis, gestiegene Produktionskosten aufzufangen und iii) auf die Art und Weise, wie die Preise im Rahmen von Lieferverträgen festgelegt werden.
(60)
2007 und 2008 konnte der Wirtschaftszweig der Union seine Preise angesichts der allgemein steigenden Marktpreise aufgrund der weiterhin starken Nachfrage nach Grafitelektroden erhöhen. Diese Nachfrage resultierte aus den sehr positiven Marktbedingungen im Stahlsektor, die bis zum 3. Quartal 2008 anhielten (vgl. Randnummer 45).
(61)
Zum Teil ging die Preiserhöhung von 2007 und 2008 aber auch auf die Deckung steigender Produktionskosten und insbesondere steigender Rohstoffkosten zurück. Von 2006 bis 2008 wuchsen die Kosten um 23 % an. Der Wirtschaftszweig der Union konnte den Anstieg jedoch durch eine beachtliche Anhebung seiner Preise (+ 33 %) ausgleichen.
(62)
Auch im UZÜ stiegen die Preise weiter an, wenngleich in geringerem Umfang (+ 5 %). Dass die Preise in diesem Zeitraum, der durch eine sinkende Nachfrage gekennzeichnet war, nicht rückläufig waren, lässt sich durch die Art und Weise erklären, wie Lieferverträge auf diesem Markt vereinbart werden, sowie durch die Tatsache, dass die meisten Verträge über Lieferungen für das Jahr 2009 bereits 2008 abgeschlossen wurden. Wie bereits unter Randnummer 46 angegeben, entwickelt sich das Verkaufsvolumen von Grafitelektroden mehr oder weniger parallel zur Stahlproduktion. Jedoch können die sechs- bis zwölfmonatigen Laufzeiten von Lieferverträgen für Grafitelektroden dazu führen, dass die (positiven oder negativen) Nachfrageveränderungen erst mit einer gewissen Verzögerung auf die Preise durchschlagen. Grundlage für die Vertragsverhandlungen sind die voraussichtlichen Verkaufsmengen, die von den tatsächlichen Verkäufen abweichen können, was dazu führt, dass die Preisentwicklung in einem bestimmten Zeitraum nicht notwendigerweise der Entwicklung der Verkaufsmengen im selben Zeitraum folgt. Dies war im UZÜ der Fall, als die Verkaufsmengen sanken, während die Preise weiter auf hohem Niveau verblieben, da die meisten Lieferverträge für 2009 bereits 2008 ausgehandelt worden waren und einige für 2008 vorgesehene Lieferungen in das Jahr 2009 verschoben wurden. Der 5-prozentige Preisanstieg im UZÜ reichte indessen nicht aus, um den Kostenzuwachs (+ 13 %) auszugleichen, was in den vorausgegangenen Zeiträumen möglich gewesen war. Nach dem UZÜ wurden Verträge mit niedrigeren Preisen ausgehandelt.
(63)
Wie bereits unter Randnummer 49 erläutert, durchliefen die Preise der Einfuhren aus dem betroffenen Land eine ähnliche Entwicklung wie die Preise des Wirtschaftszweigs der Union, lagen aber die ganze Zeit unter dessen Preisen.
Tabelle 10
2006
2007
2008
UZÜ
Preis auf dem Unionsmarkt (in EUR/Tonne)
2 569
3 103
3 428
3 585
Index (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10. Löhne
(64)
Von 2006 bis zum Ende des UZÜ erhöhte sich der Durchschnittslohn je Beschäftigten um 15 %.
Tabelle 11
2006
2007
2008
UZÜ
Jährliche Arbeitskosten je Beschäftigten (in 1 000 EUR)
52
56
61
60
Index (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11. Investitionen
(65)
Von 2006 bis zum Ende des UZÜ stiegen die jährlichen Investitionen des Wirtschaftszweigs der Union in die betroffene Ware um 37 %. Allerdings sind sie im UZÜ selbst im Vergleich zu 2008 um 14 % gefallen.
Tabelle 12
2006
2007
2008
UZÜ
Nettoinvestitionen (in EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Index (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12. Rentabilität und Kapitalrendite (RoI)
(66)
Trotz eines Kostenanstiegs um 40 % im Bezugszeitraum vermochte es der Wirtschaftszweig der Union, von 2006 bis 2007 seine Preise über den Kostenzuwachs hinaus anzuheben. Dadurch erhöhte sich der Gewinn von 19 % 2006 auf 26 % im Jahr 2007. Von 2007 bis 2008 erhöhten sich Preise und Kosten um denselben Faktor, so dass die Gewinnmarge des Wirtschaftszweigs der Union quasi unverändert auf dem Niveau von 2007 blieb. Im UZÜ fielen die Gewinne aufgrund der Auswirkungen, die die geringere Produktionskapazitätsauslastung und die höheren Rohstoffpreise auf die Kosten hatten, dann wieder auf 19 %. 2009 waren die Gewinne weiter rückläufig, da der Wirtschaftszweig der Union seine Preise nach unten korrigieren musste, um sie an die allgemein nachgebenden Verkaufspreise auf dem Grafitelektrodenmarkt aufgrund der schwächeren Nachfrage der Stahlbranche anzupassen.
(67)
Die RoI erhöhte sich von 71 % im Jahr 2006 auf 103 % im Jahr 2007. 2008 stieg sie weiter auf 119 %, im UZÜ fiel sie dann aber auf 77 % zurück. Damit erhöhte sich die RoI von 2006 bis zum Ende des UZÜ insgesamt nur um 6 Prozentpunkte.
Tabelle 13
2006
2007
2008
UZÜ
Nettogewinn der Verkäufe an unabhängige Abnehmer in der Union (in % des Nettoumsatzes)
19 %
26 %
25 %
19 %
RoI (Nettogewinn in % des Nettobuchwerts der Investitionen)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Cashflow und Kapitalbeschaffungsmöglichkeit
(68)
Der Netto-Cashflow aus dem operativen Geschäft wuchs von 2006 bis 2007 an. Der Anstieg setzte sich 2008 fort; im UZÜ setzte jedoch eine rückläufige Bewegung ein. Insgesamt betrachtet lag der Cashflow im UZÜ 28 % über dem Wert zu Beginn des Bezugszeitraums.
(69)
Es gab keine Hinweise darauf, dass der Wirtschaftszweig der Union Schwierigkeiten bei der Kapitalbeschaffung hatte; dies ist hauptsächlich darauf zurückzuführen, dass einige der Hersteller größeren Unternehmensgruppen angehören.
Tabelle 14
2006
2007
2008
UZÜ
Cashflow (in EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Index (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14. Höhe der Dumpingspanne
(70)
Angesichts der Menge, des Marktanteils und der Preise der Einfuhren aus Indien können die Auswirkungen der tatsächlichen Dumpingspannen auf den Wirtschaftszweig der Union nicht als unerheblich gelten.
4.15. Erholung von früheren Dumping- und Subventionierungspraktiken
(71)
Die vorstehend untersuchten Indikatoren lassen erkennen, dass sich die wirtschaftliche und finanzielle Lage des Wirtschaftszweigs der Union nach der Einführung der endgültigen Ausgleichs- und Antidumpingmaßnahmen im Jahr 2004 etwas verbessert hat. Insbesondere kamen dem Wirtschaftszweig der Union von 2006 bis 2008 die gestiegenen Preise und Gewinne zugute. Grund hierfür waren die sehr positiven Marktbedingungen, wodurch sich hohe Preise und eine gute Rentabilität trotz des schrumpfenden Marktanteils des Wirtschaftszweigs der Union (vgl. Randnummer 55) wahren ließen. Im selben Zeitraum nahm der Marktanteil der Einfuhren aus Indien jedoch zu und indische Waren wurden zu Preisen eingeführt, die unter denen des Wirtschaftszweigs der Union lagen, und dies trotz der Maßnahmen. Im UZÜ gingen die Gewinne des Wirtschaftszweigs der Union bereits zurück; 2009 fielen sie aufgrund der gestiegenen Kosten und begrenzten Preiserhöhungen weiter.
5. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren und anderer Faktoren
5.1. Auswirkungen der gedumpten Einfuhren
(72)
Trotz des geringeren Verbrauchs in der Union im Bezugszeitraum haben sich die Einfuhrmengen aus dem betroffenen Land mehr als verdoppelt und der Marktanteil dieser Einfuhren hat sich mehr als verdreifacht (vgl. Randnummer 49). Lässt man die Antidumping- und die Ausgleichszölle außer Acht, so unterboten die Einfuhren aus dem betroffenen Land im UZÜ die Preise des Wirtschaftszweigs der Union, wenn auch um weniger als 2 %.
5.2. Auswirkungen der Wirtschaftskrise
(73)
Aufgrund der 2007 und in den ersten drei Quartalen 2008 sehr positiven Wirtschaftsbedingungen in der Stahlbranche und den verbundenen Wirtschaftszweigen, einschließlich bei den Grafitelektrodenherstellern, befand sich der Wirtschaftszweig der Union zu Beginn der Wirtschaftskrise am Ende des Jahres 2008 in einer verhältnismäßig guten wirtschaftlichen Lage. Aufgrund der normalerweise sechs- bis zwölfmonatigen Laufzeiten der Lieferverträge für Grafitelektroden schlagen Änderungen bei der Nachfrage (Zunahme oder Rückgang) erst mit einer gewissen Verzögerung auf die Preise durch. Da die Verträge für den UZÜ zu einem Zeitpunkt ausgehandelt wurden, zu dem die Auswirkungen der Wirtschaftskrise noch nicht vorhersehbar waren, wirkte sich diese Krise im UZÜ hauptsächlich bei den Mengen aus, da die Auswirkungen auf die Preise für den Wirtschaftszweig der Union erst verzögert zum Tragen kommen dürften. In diesem Zusammenhang ist festzuhalten, dass sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union zum Teil bereits während der positiven Wirtschaftsbedingungen verschlechterte, da er nämlich Marktanteile an die Einfuhren aus dem betroffenen Land verlor. Dass diese Verschlechterung keine negativeren Auswirkungen hatte, beruhte zum einen darauf, dass die Nachfrage in den Jahren 2007 und 2008 sehr hoch war (dadurch konnte der Wirtschaftszweig der Union seine hohen Produktions- und Verkaufsmengen halten) und zum anderen darauf, dass zwar die Mengen im UZÜ zurückgingen, die Preise aber aufgrund der beschriebenen Verzögerung noch stabil waren.
5.3. Einfuhren aus anderen Ländern
(74)
Da in den Einfuhrdaten, die von Eurostat auf KN-Code-Basis zur Verfügung stehen, außer der untersuchten Ware auch andere Waren enthalten sind, wurde die folgende Analyse anhand der Einfuhrdaten auf TARIC-Code-Ebene durchgeführt, die noch durch Daten ergänzt wurden, die im Einklang mit Artikel 14 Absatz 6 der Grundverordnung erfasst wurden. Einige Einfuhren blieben unberücksichtigt, da es sich nach den verfügbaren Informationen dabei offenbar nicht um die untersuchte Ware handelte.
(75)
Die Einfuhrmenge aus anderen Drittländern stieg schätzungsweise um 63 % von etwa 11 000 Tonnen 2006 auf etwa 18 500 Tonnen im UZÜ an. Der Marktanteil der Einfuhren aus anderen Drittländern erhöhte sich von 6,6 % im Jahr 2006 auf 14,4 % im UZÜ. Der Durchschnittspreis der Einfuhren aus anderen Drittländern nahm von 2006 bis zum Ende des UZÜ um 42 % zu. Der Hauptanteil der Einfuhren scheint aus der Volksrepublik China („VR China“), Russland, Japan und Mexiko zu stammen, den einzigen Ländern, deren jeweiliger Marktanteil im UZÜ über 1 % lag. Die Einfuhren aus diesen Ländern werden im Folgenden näher untersucht. Die Einfuhren aus neun weiteren Ländern kommen zusammen nur auf einen Marktanteil von etwa 2 % und werden im Folgenden nicht weiter betrachtet.
(76)
Der Marktanteil der Einfuhren aus der VR China stieg im Bezugszeitraum um 2,4 Prozent-punkte (von 0,2 % auf 2,6 %). Den verfügbaren Informationen zufolge lagen die Preise für diese Einfuhren unter denjenigen des Wirtschaftszweigs der Union und auch unter denjenigen der Einfuhren mit Ursprung in Indien.
(77)
Der Marktanteil der Einfuhren aus Russland erhöhte sich im Bezugszeitraum um 4,2 Prozentpunkte (von 1,9 % auf 6,1 %). Den verfügbaren Informationen zufolge lagen die Preise für diese Einfuhren knapp unter denjenigen des Wirtschaftszweigs der Union, aber über denjenigen der Einfuhren mit Ursprung in Indien.
(78)
Der Marktanteil der Einfuhren aus Japan fiel im Bezugszeitraum um 0,4 Prozentpunkte (von 2,0 % auf 1,6 %). Den verfügbaren Informationen zufolge entsprachen die Preise für diese Einfuhren in etwa denjenigen des Wirtschaftszweigs der Union oder lagen leicht über diesen Preisen und auch über denjenigen der Einfuhren mit Ursprung in Indien.
(79)
Der Marktanteil der Einfuhren aus Mexiko erhöhte sich im Bezugszeitraum um 1,0 Prozentpunkte (von 0,9 % auf 1,9 %). Den verfügbaren Informationen zufolge lagen die Preise für diese Einfuhren sowohl über denjenigen des Wirtschaftszweigs der Union als auch über denjenigen der Einfuhren mit Ursprung in Indien.
(80)
Es kann somit nicht ausgeschlossen werden, dass die Entwicklung der Einfuhren aus der VR China und aus Russland in gewissem Umfang zu dem Marktanteilsverlust des Wirtschaftszweigs der Union beigetragen hat. Da die aus der Einfuhrstatistik verfügbaren Daten allgemeiner Art sind und daher kein Preisvergleich je Warentyp möglich ist (anders als im Falle Indiens, wo anhand der ausführlichen Daten des ausführenden Herstellers ein solcher Preisvergleich vorgenommen werden konnte), können die Auswirkungen der Einfuhren aus der VR China und aus Russland nicht zweifelsfrei ermittelt werden.
Tabelle 15
2006
2007
2008
UZÜ
Menge der Einfuhren aus anderen Ländern (in Tonnen)
11 289
11 243
19 158
18 443
Index (2006 = 100)
100
100
170
163
Marktanteil der Einfuhren aus den anderen Ländern
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Preise der Einfuhren aus den anderen Ländern (in EUR/Tonne)
2 467
3 020
3 403
3 508
Index (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
UZÜ
Menge der Einfuhren aus der VR China (in Tonnen)
421
659
2 828
3 380
Index (2006 = 100)
100
157
672
804
Marktanteil der Einfuhren aus der VR China
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Preis der Einfuhren aus der VR China (in EUR/Tonne)
1 983
2 272
2 818
2 969
Index (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
UZÜ
Menge der Einfuhren aus Russland (in Tonnen)
3 196
2 887
8 441
7 821
Index (2006 = 100)
100
90
264
245
Marktanteil der Einfuhren aus Russland
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Preise der Einfuhren aus Russland (in EUR/Tonne)
2 379
2 969
3 323
3 447
Index (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
UZÜ
Menge der Einfuhren aus Japan (in Tonnen)
3 391
2 223
3 731
2 090
Index (2006 = 100)
100
66
110
62
Marktanteil der Einfuhren aus Japan
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Preise der Einfuhren aus Japan (in EUR/Tonne)
2 566
3 131
3 474
3 590
Index (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
UZÜ
Menge der Einfuhren aus Mexiko (in Tonnen)
1 478
2 187
2 115
2 465
Index (2006 = 100)
100
148
143
167
Marktanteil der Einfuhren aus Mexiko
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Preise der Einfuhren aus Mexiko (in EUR/Tonne)
2 634
3 629
4 510
4 554
Index (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Schlussfolgerung
(81)
Wie in Randnummer 49 erwähnt, hat sich die Menge der Einfuhren aus dem betroffenen Land von 2006 bis zum Ende des UZÜ mehr als verdoppelt. Da der Verbrauch im selben Zeitraum um fast 25 % zurückging, führte dies zu einem sprunghaften Anstieg des Marktanteils der indischen Ausführer von etwa 1,5 % im Jahr 2006 auf etwa 5 % im UZÜ. Zwar stiegen die Preise der indischen Ausfuhren in die Union im Bezugszeitraum aufgrund der allgemein hohen Preise auf dem Markt erheblich an, doch unterboten sie noch immer die Preise des Wirtschaftszweigs der Union.
(82)
Von 2006 bis zum Ende des UZÜ verlief die Entwicklung mehrerer wichtiger Indikatoren trotz der geltenden Antidumping- und Ausgleichsmaßnahmen negativ: Die Produktions- und Verkaufsmengen brachen um 29 % bzw. um 39 % ein; die Kapazitätsauslastung verringerte sich um 28 % und zog einen Rückgang beim Beschäftigungsniveau und bei der Produktivität nach sich. Zwar lassen sich diese negativen Entwicklungen möglicherweise zum Teil auf den starken Verbrauchsrückgang um fast 25 % im Bezugszeitraum zurückführen, doch ist der erheblich gesunkene Marktanteil des Wirtschaftszweigs der Union (-15,9 Prozentpunkte von 2006 bis zum Ende des UZÜ) auch im Lichte des stetig gestiegenen Marktanteils der Einfuhren aus Indien zu sehen.
(83)
Den verhältnismäßig hohen Gewinnen im UZÜ lagen - wie unter Randnummer 62 dargelegt - in erster Linie die weiterhin hohen Preise zugrunde. Mithin wird der Schluss gezogen, dass die Lage des Wirtschaftszweigs der Union im Bezugzeitraum sich allgemein verschlechterte und dass er sich am Ende des UZÜ trotz der verhältnismäßig hohen Gewinne zu diesem Zeitpunkt in einer prekären Lage befand, da seine Bemühungen, seine Verkaufsmenge und ein ausreichendes Preisniveau angesichts der schwachen Nachfrage zu halten, durch die wachsende Präsens der indischen Einfuhren zu gedumpten Preisen beeinträchtigt wurden.
F. WAHRSCHEINLICHKEIT EINES ANHALTENS UND ERNEUTEN AUFTRETENS DER SCHÄDIGUNG
1. Vorbemerkungen
(84)
Wie bereits festgestellt, konnte sich der Wirtschaftszweig der Union nach der Einführung der Antidumpingmaßnahmen nur bis zu einem gewissen Grad von der erlittenen Schädigung erholen. Als jedoch der während des Großteils des Bezugszeitraums hohe Verbrauch in der Union im UZÜ einbrach, stellte sich die Lage des Wirtschaftszweigs der Union als prekär und gefährdet heraus und der Wirtschaftszweigs der Union war weiterhin den schädigenden Auswirkungen der gedumpten Einfuhren aus Indien ausgesetzt. Insbesondere sah sich der Wirtschaftszweig der Union am Ende des UZÜ kaum in der Lage, die gestiegenen Kosten weiterzugeben.
2. Beziehung zwischen den Mengen und Preisen der Ausfuhren in Drittländer und den Mengen und Preisen der Ausfuhren in die Union
(85)
Die Durchschnittspreise der indischen Ausfuhren in Nicht-EU-Staaten lagen der Untersuchung zufolge unter den Durchschnittpreisen bei der Ausfuhr in die Union und auch unter den Preisen auf dem Inlandsmarkt. Der indische Ausführer verkaufte beachtliche Mengen an Nicht-EU-Staaten - sie stellten den überwiegenden Teil seiner Ausfuhrverkäufe dar. Deshalb wurde davon ausgegangen, dass im Falle des Außerkrafttretens der Maßnahmen für die indischen Ausführer ein Anreiz bestünde, bedeutende Ausfuhrmengen von anderen Drittländern auf den attraktiveren Unionsmarkt zu lenken, und dies zu Preisen, die, selbst wenn sie über den Preisen für Drittländer liegen würden, wahrscheinlich immer noch unter den jetzigen Preisen der Ausfuhren in die Union lägen.
3. Kapazitätsreserven und Lagerbestände in Indien
(86)
Der kooperierende indische Hersteller verfügte über beachtliche Kapazitätsreserven und beabsichtigte, seine Kapazität 2010/2011 noch auszubauen. Damit verfügt er über die Möglichkeit, die in die Union ausgeführten Mengen erheblich zu steigern, insbesondere da es keine Anzeichen dafür gibt, dass Drittlandsmärkte oder der inländische Markt etwaige zusätzliche Produktionsmengen aufnehmen könnten.
(87)
Der mitarbeitende indische Hersteller behauptete nach seiner Unterrichtung in seiner Stellungnahme, der wesentliche Grund für seine Kapazitätsreserven sei die Wirtschaftskrise und der damit verbundene Nachfragerückgang. Ein beträchtlicher Teil der Kapazitätsreserven des Unternehmens lässt sich jedoch mit dem erheblichen Ausbau seiner Kapazität zwischen 2006 und dem UZÜ erklären. Zudem plant das Unternehmen eine weitere Kapazitätserhöhung. Es sei auch darauf hingewiesen, dass ein anderer, nichtmitarbeitender indischer Hersteller mit einer ähnlichen Kapazität und Auslastung vor kurzem ebenfalls einen - noch bedeutenderen - Kapazitätsausbau angekündigt hat.
4. Schlussfolgerung
(88)
Die Hersteller im betroffenen Land verfügen über das Potenzial, ihre Ausfuhren in die Union zu erhöhen und/oder umzulenken. Zudem liegen die Preise der indischen Ausfuhren in Drittländer unter denjenigen in die Union. Auf der Grundlage vergleichbarer Warentypen ergab die Untersuchung, dass der mitarbeitende ausführende Hersteller die betroffene Ware zu niedrigeren Preisen verkauft als der Wirtschaftszweig der Union. Diese bereits niedrigen Preise würden sich höchstwahrscheinlich an die noch niedrigeren Preise annähern, die den übrigen Ländern in Rechnung gestellt werden. Zusammen mit der Möglichkeit der Ausführer im betroffenen Land, erhebliche Mengen der betroffenen Ware an den Unionsmarkt zu liefern, würde sich ein solches Preisverhalten aller Wahrscheinlichkeit nach negativ auf die wirtschaftliche Lage des Wirtschaftszweigs der Union auswirken.
(89)
Wie bereits dargelegt, bleibt die Lage des Wirtschaftszweigs der Union prekär und gefährdet. Sollte der Wirtschaftszweig der Union steigenden Einfuhrmengen aus dem betroffenen Land zu gedumpten Preise ausgesetzt werden, würden sich wahrscheinlich seine Verkäufe, sein Marktanteile und seine Verkaufspreise verschlechtern und infolgedessen auch die finanzielle Lage auf das in der Ausgangsuntersuchung festgestellte Niveau zurückfallen. Daher wird der Schluss gezogen, dass das Außerkrafttreten der Maßnahmen aller Wahrscheinlichkeit nach zu einer Verschlechterung der bereits prekären Lage und zum erneuten Auftreten der bedeutenden Schädigung des Wirtschaftszweigs der Union führen dürfte.
G. UNIONSINTERESSE
1. Einleitung
(90)
Nach Artikel 21 der Grundverordnung wurde geprüft, ob eine Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen dem Interesse der Union insgesamt zuwiderliefe. Dabei wurden alle auf dem Spiel stehenden Interessen berücksichtigt, d. h. die Interessen des Wirtschaftszweigs der Union, der Einführer und der Verwender.
(91)
Bekanntlich wurde in der Ausgangsuntersuchung die Auffassung vertreten, dass die Einführung von Maßnahmen dem Interesse der Union nicht zuwiderlaufen würde. Da es sich bei der jetzigen Untersuchung um eine Überprüfung handelt und somit eine Situation analysiert wird, in der bereits Antidumpingmaßnahmen gelten, lässt sich ferner beurteilen, ob und inwieweit die geltenden Antidumpingmaßnahmen die betroffenen Parteien über Gebühr beeinträchtigt haben.
(92)
Auf dieser Grundlage prüfte die Kommission, ob ungeachtet der Schlussfolgerungen zur Wahrscheinlichkeit eines Anhaltens oder erneuten Auftretens des schädigenden Dumpings zwingende Gründe dafür sprachen, dass die Aufrechterhaltung von Maßnahmen in diesem besonderen Fall nicht im Interesse der Union läge.
2. Interesse des Wirtschaftszweigs der Union
(93)
Der Wirtschaftszweig der Union hat unter Beweis gestellt, dass er strukturell lebensfähig ist. Die positive Entwicklung seiner wirtschaftlichen Lage nach Einführung der Antidumpingmaßnahmen im Jahr 2004 bestätigt dies. Insbesondere die Tatsache, dass der Wirtschaftszweig der Union seine Rentabilität in den Jahren vor dem UZÜ verbessern konnte, steht im krassen Gegensatz zur Lage vor der Einführung der Maßnahmen. Allerdings hat der Wirtschaftszweig der Union beständig Marktanteile verloren, während die Einfuhren aus dem betroffenen Land ihren Marktanteil im Bezugszeitraum erheblich ausweiteten. Ohne die Maßnahmen wäre der Wirtschaftszweig der Union wahrscheinlich in einer noch desolateren Lage.
3. Interesse der Einführer/Verwender
(94)
Keiner der neun kontaktierten unabhängigen Einführer war zur Zusammenarbeit bereit.
(95)
17 Verwender meldeten sich und übermittelten beantwortete Fragebogen. Während die meisten Verwender seit einigen Jahren keine Grafitelektroden aus Indien bezogen und daher in Bezug auf die mögliche Aufrechterhaltung der Maßnahmen eine neutrale Haltung einnahmen, benutzten sechs Verwender zumindest in einem gewissen Umfang Elektroden aus Indien. Vier Verwender brachten vor, dass sich die Aufrechterhaltung der Maßnahmen negativ auf den Wettbewerb auswirken würde. Ein Verband (Eurofer) sprach sich nachdrücklich gegen die Aufrechterhaltung der Maßnahmen aus; seiner Meinung nach führten die Maßnahmen dazu, dass die indischen Ausführer sich weitgehend vom Unionsmarkt zurückziehen. Der Verband behauptete, dass die Aufrechterhaltung der Maßnahmen die Stahlhersteller an der Erschließung alternativer Bezugsquellen hindere und der Wirtschaftszweig der Union dadurch weiter seine dominante Quasi-Duopolstellung halten könne. Die Entwicklung der indischen Einfuhren nach der Einführung der Maßnahmen zeigt jedoch eindeutig, dass ein derartiger Rückzug nicht stattfand; vielmehr stiegen die Einfuhren aus Indien im Bezugszeitraum beträchtlich an. Zudem ergab die Untersuchung, dass Grafitelektroden in zunehmendem Maße aus einer Reihe anderer Drittländer auf den Unionsmarkt kommen. Hinsichtlich der Marktstellung des Wirtschaftszweigs der Union sei auch daran erinnert, dass sein Marktanteil im Bezugszeitraum um fast 16 Prozentpunkte schrumpfte (vgl. Randnummer 55). Außerdem räumte dieser Verband ein, dass die Kosten für die Grafitelektroden nur einen relativ geringen Teil der Gesamtkosten der Stahlhersteller darstellen.
(96)
Es wird ferner daran erinnert, dass sich den Ergebnissen der Ausgangsuntersuchung zufolge etwaige Maßnahmen nicht wesentlich auf die Verwender auswirken würden (10). Obwohl die Maßnahmen nun seit fünf Jahren gelten, bezogen die Einführer/Verwender in der Union ihre Lieferungen weiterhin auch aus Indien. Es wurde auch nicht darauf verwiesen, dass es schwierig gewesen sei, andere Bezugsquellen zu finden. Zudem wurde in der Ausgangsuntersuchung bekanntlich der Schluss gezogen, dass sich Kostenerhöhungen infolge etwaiger Maßnahmen angesichts des geringen Anteils der Grafitelektroden an den Kosten der Verwenderindustrien wahrscheinlich nicht nennenswert auf die Verwenderindustrie auswirken würden. Nach Einführung der Maßnahmen deutete nichts auf etwas Gegenteiliges hin. Daher wird der Schluss gezogen, dass die Aufrechterhaltung der Antidumpingmaßnahmen wahrscheinlich keine gravierenden Auswirkungen auf die Einführer/Verwender in der Union haben wird.
4. Schlussfolgerung
(97)
Angesichts des dargelegten Sachverhalts wird der Schluss gezogen, dass keine zwingenden Gründe gegen die Aufrechterhaltung der geltenden Antidumpingmaßnahmen sprechen.
H. ANTIDUMPINGMASSNAHMEN
(98)
Alle Parteien wurden über die wesentlichen Tatsachen und Erwägungen unterrichtet, auf deren Grundlage die Aufrechterhaltung der geltenden Maßnahmen empfohlen werden sollte. Nach dieser Unterrichtung wurde ihnen ferner eine Frist zur Stellungnahme eingeräumt. Den Stellungnahmen und Anmerkungen wurde, soweit angezeigt, gebührend Rechnung getragen.
(99)
Aus den dargelegten Gründen sollten nach Artikel 11 Absatz 2 der Grundverordnung die Antidumpingmaßnahmen gegenüber den Einfuhren bestimmter Grafitelektroden mit Ursprung in Indien aufrechterhalten werden. Bei den Maßnahmen handelt es sich bekanntlich um Wertzölle.
(100)
Die in dieser Verordnung aufgeführten unternehmensspezifischen Antidumpingzölle gelten ausschließlich für die Einfuhren der betroffenen Ware, die von den namentlich genannten juristischen Personen hergestellt werden. Eingeführte betroffene Waren, die von anderen, nicht mit Name und Anschrift im verfügenden Teil dieser Verordnung genannten Unternehmen (einschließlich der mit den ausdrücklich genannten Unternehmen verbundenen Unternehmen) gefertigt werden, unterliegen nicht diesen unternehmensspezifischen Zöllen, sondern dem für „alle übrigen Unternehmen“ geltenden Zoll.
(101)
Anträge auf Anwendung dieser unternehmensspezifischen Antidumpingzölle (z. B. infolge einer Umfirmierung oder nach Gründung neuer Produktions- oder Verkaufseinheiten) sind umgehend unter Beifügung aller relevanten Informationen an die Kommission zu richten (11); beizufügen sind insbesondere Informationen über etwaige Änderungen der Unternehmenstätigkeit in den Bereichen Produktion, Inlands- und Ausfuhrverkäufe, die z. B. mit der Umfirmierung oder der Gründung von Produktions- und Verkaufseinheiten einhergehen. Sofern erforderlich wird die Verordnung dann entsprechend geändert und die Liste der Unternehmen, für die unternehmensspezifische Zollsätze gelten, aktualisiert -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
(1) Es wird ein endgültiger Antidumpingzoll auf die Einfuhren von Grafitelektroden von der für Elektroöfen verwendeten Art, mit einer Rohdichte von 1,65 g/cm3 oder mehr und einem elektrischen Widerstand von 6,0 μΩm oder weniger, die derzeit unter dem KN-Code ex 8545 11 00 (TARIC-Code 8545110010) eingereiht werden, und von für solche Elektroden verwendeten Nippeln, die derzeit unter dem KN-Code ex 8545 90 90 (TARIC-Code 8545909010) eingereiht werden, eingeführt, unabhängig davon, ob sie zusammen oder getrennt eingeführt werden, mit Ursprung in Indien.
(2) Für die in Absatz 1 beschriebenen und von den nachstehend aufgeführten Unternehmen hergestellten Waren gelten folgende Zollsätze auf den Nettopreis frei Grenze der Union, unverzollt:
Unternehmen
Endgültiger Zoll
(in %)
TARIC-Zusatzcode
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
9,4
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
0
A531
Alle übrigen Unternehmen
8,5
A999
(3) Sofern nichts anderes bestimmt ist, finden die geltenden Zollvorschriften Anwendung.
Artikel 2
Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Geschehen zu Brüssel am 13. Dezember 2010.