РЕШЕНИЕ № 940/2011/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 14 септември 2011 година
относно Европейската година на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията (2012 г.)
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 153, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
В съответствие с член 147, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) Съюзът съдейства за постигането на високо равнище на заетост, като поощрява сътрудничеството между държавите-членки и подкрепя, и ако е необходимо, допълва техните действия.
(2)
В съответствие с член 153, параграф 1 от ДФЕС Съюзът подкрепя и допълва дейностите на държавите-членки в области като условията на труд, интегрирането на лицата, изключени от пазара на труда, и борбата срещу социалната изолация.
(3)
Съгласно член 3, параграф 3 от Договора за Европейския съюз, Съюзът се бори, inter alia, срещу социалното изключване и дискриминацията и насърчава социалната справедливост и закрила, равенството между жените и мъжете и солидарността между поколенията.
(4)
В член 174 от ДФЕС се признава, че някои региони на Съюза са засегнати от сериозни и постоянни демографски проблеми, които могат да повлияят отрицателно на тяхното развитие и изискват специално внимание с оглед на постигането от Съюза на целта за икономическо, социално и териториално сближаване.
(5)
Съгласно член 25 от Хартата на основните права на Европейския съюз Съюзът признава и зачита правото на възрастните хора да водят достоен и независим живот и да участват в социалния и културния живот.
(6)
Застаряването безспорно е предизвикателство за цялото общество и за всички поколения в Европа, като това също така е въпрос, който се отнася до солидарността между поколенията и ролята на семейството.
(7)
Делът на населението на Съюза, който се състои от лица в края на 50-те и над тази възраст, ще се увеличава много по-бързо от преди. Това е много положително, тъй като то е логична последица от подобряването на здравеопазването и качеството на живот. При все това, поради тези демографски промени Съюзът е изправен пред редица предизвикателства.
(8)
На няколко поредни заседания на Европейския съвет бе призната необходимостта от справяне с последиците от застаряването на населението за европейските социални модели. Ключът за справяне с бързо настъпващата промяна във възрастовата структура се състои в насърчаване на създаването на култура на активен живот на възрастните хора като процес, който обхваща целия живот, а оттам - и в гарантиране на това бързо нарастващото население, състоящо се от лица, които са в края на 50-годишната си възраст и повече, което, като цяло, е по-здраво и по-добре образовано от която и да било подобна възрастова група преди това, да разполага с добри възможности за намиране на работа и за активно участие в социалния и семейния живот, включително чрез доброволческа дейност, обучение през целия живот, изразяване чрез културата и спорта.
(9)
Световната здравна организация определя „активното остаряване“ като процес, в който възможностите за здравни грижи, участие и сигурност се оптимизират, за да се подобри качеството на живот на хората в процеса на остаряване. „Активното остаряване“ позволява на хората да реализират своя потенциал за физическо, социално и ментално благоденствие през целия си живот и да участват в обществото като им се предостави подходяща защита, сигурност и грижи в случаите, когато се нуждаят. Ето защо насърчаването на „активното остаряване“ изисква многоизмерен подход и съпричастност, при наличието на трайна подкрепа между всички поколения.
(10)
Европейската година на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията (2012 г.) следва да се основава на наследството на Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.) и Европейската година на доброволческите дейности за насърчаване на активна гражданска позиция (2011 г.) и ето защо следва да се насърчава постигането на по-голям ефект чрез взаимодействието на тези Европейски години с Европейската година на активния живот на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията (2012 г.) („Европейската година“).
(11)
С нарастването на дела на възрастните хора в Европа и с увеличаването на хроничните заболявания, придобива все по-голямо значение насърчаването на остаряването в добро здраве за всички и по-специално за възрастните хора, като се подкрепя тяхната жизненост и достойнство, inter alia, чрез гарантиране на достъп до подходящи и висококачествени здравни грижи, дългосрочни грижи и социални услуги и разработване на инициативи, които насърчават предотвратяването на здравните рискове, които са свързани с остаряването. Остаряването в добро здраве може да допринесе за повишаване на участието на възрастните хора на пазара на труда, да им даде възможност да запазят обществената си активност по-дълго време, да подобри индивидуалното им качество на живот и да ограничи натиска върху системите на здравеопазването, социалните грижи и в пенсионните системи.
(12)
Комисията изложи гледната си точка относно демографските предизвикателства, пред които е изправен Съюзът, и възможностите за тяхното преодоляване в съобщенията „Демографското бъдеще на Европа: да превърнем предизвикателството във възможност“ от 12 октомври 2006 г., „Укрепване на връзките между поколенията“ от 10 май 2007 г. и „Справяне с последиците от застаряването на населението в ЕС (доклад от 2009 г. за застаряването на населението)“ от 29 април 2009 г.
(13)
Многообразието на по-възрастните поколения в Европа ще се увеличи още повече. Поради това е необходимо активно да се популяризират равните възможности и да се насърчава участието. Активните граждани, произхождащи от различна среда, имат важни функции по отношение на обединяването на обществото, насърчават интеграцията и допринасят за икономиката.
(14)
На 22 февруари 2007 г. Съветът и представителите на правителствата на държавите-членки, заседаващи в рамките на Съвета, приеха Резолюция „Перспективите и предизвикателства на демографската промяна в Европа: приносът на възрастните хора за икономическото и социалното развитие“, в която се подчертава както необходимостта от увеличаване на възможностите за активно участие на възрастните хора, включително под формата на доброволческа дейност и новите икономически възможности (т. нар. „сребърна икономика“), породени от нарастващото търсене на определени стоки и услуги от страна на възрастните хора, и набляга на необходимостта от изграждане на положителен обществен имидж на възрастните хора.
(15)
На 8 юни 2009 г. Съветът прие заключения относно равните възможности за жените и мъжете: активно и достойно остаряване, в които се отчита, че навсякъде в Съюза възрастните жени и мъже се натъкват на сериозни предизвикателства в стремежа си към активен живот и достойно остаряване, и предложи редица мерки на държавите-членки и Комисията, включително насърчаване на политиките за активен живот на възрастните хора, като се отчитат различните обстоятелства в отделните държави-членки и различните предизвикателства, пред които са изправени жените и мъжете.
(16)
На 30 ноември 2009 г. Съветът прие заключения относно достойното остаряване в добро здраве, в които призовава Комисията, inter alia, „да разработи дейности за повишаване на осведомеността с цел насърчаване на активното остаряване, включително евентуално определяне на 2012 г. за Европейска година на активното остаряване и солидарността между поколенията“.
(17)
Комисията в съобщението си, озаглавено „Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“ от 3 март 2010 г., набляга на значението, което има за Съюза насърчаването на доброто здраве и активността на застаряващото население в интерес на социалното сближаване и по-високата продуктивност. На 23 ноември 2010 г. като част от стратегията Европа 2020 Комисията прие водеща инициатива, озаглавена „Програма за нови умения и работни места: европейски принос за пълна заетост“, в рамките на която държавите-членки следва по-специално да насърчават политиките за активен живот на възрастните хора. На 16 декември 2010 Комисията също така прие водеща инициатива „Европейска платформа срещу бедността и социалното изключване: европейска рамка за социално и териториално сближаване“. Постигането на тези цели на политиката се нуждае от предприемане на действия на всички управленски равнища и от страна на редица неправителствени заинтересовани страни; тези цели могат от своя страна да получат подкрепа на равнището на Съюза чрез дейности, насочени към повишаване на осведомеността и насърчаване на обмена на добри практики в рамките на Европейската година. Националните координатори следва да следят за координацията на действията на национално равнище и за тяхната съгласуваност с целите на Европейската година. Следва също да бъде предвидено участието и на други институции и заинтересовани страни.
(18)
На 7 юни 2010 г. Съветът прие заключения относно „Активния живот на възрастните хора“, в които призовава Комисията „да продължи подготовката на Европейска година за активен живот на възрастните хора през 2012 г., в хода на която да бъдат изведени на преден план ползите от активния живот на възрастните хора и неговият принос за солидарността между поколенията и да бъдат популяризирани обещаващи инициативи на всички равнища в подкрепа на активния живот на възрастните хора“.
(19)
На 11 ноември 2010 г. Европейският парламент прие резолюция, озаглавена „Демографските предизвикателства и солидарността между поколенията“, в която държавите-членки се призовават да превърнат активния живот на възрастните хора в един от приоритетите си за идните години. В резолюцията се посочва също така, че Европейската година следва по-специално да подчертае приноса на възрастните хора за обществото и да позволи създаването на възможности за засилване на солидарността, сътрудничеството и разбирателството между поколенията, както и да направи така, че млади и стари да заработят заедно.
(20)
В становища, изготвени от Европейския икономически и социален комитет и от Комитета на регионите, също се подчерта значението за Европа на една култура на активен живот на възрастните хора, като се подчертава inter alia значимостта на здравните грижи, включващи различни поколения.
(21)
Решение 2010/707/ЕС на Съвета от 21 октомври 2010 г. относно насоки за политиките за заетост на държавите-членки (3) призовава в насоки 7 и 8 държавите-членки да увеличат участието на работната сила посредством политики за насърчаване на активния живот на възрастните хора, да повишат равнищата на заетост на възрастните работници посредством насърчаване на иновации в организацията на труда и да подобрят шансовете за заетост на възрастните работници посредством повишаване на тяхната квалификация и участие в схеми за учене през целия живот. В насока 10 се набляга на необходимостта от укрепване на системите за социална закрила, учене през целия живот и активните политики за приобщаване, за да се създават възможности на различните етапи от живота на хората и те да се предпазват от риска от бедност и социално изключване, както и да се засили тяхното активно участие в обществото.
(22)
В съобщението, озаглавено „Програма в областта на цифровите технологии за Европа“, първата водеща инициатива на стратегията Европа 2020, приета на 19 май 2010 г., Комисията наблегна на значението на приложения и услуги на информационните и комуникационните технологии (ИКТ ) за остаряването в добри условия, като предложи по-конкретно укрепване на съвместната програма за интелигентна заобикаляща среда. В Програмата в областта на цифровите технологии за Европа се препоръчва и предприемане на съгласувани действия с цел повишаване на цифровите умения на всички европейци, в това число и на възрастните хора, които представляват съществена част от 150-те милиона граждани, или приблизително 30 % от общия брой на гражданите, които никога не са използвали Интернет. Улесняването на достъпа до нови технологии и осигуряването на обучение за тяхното използване би подобрило допълнително възможностите на възрастните хора.
(23)
В контекста на стратегията Европа 2020 Комисията предложи стартирането на партньорство за иновации в областта на активния и здравословен живот на възрастните хора в рамките на водещата инициатива „Съюз за иновации“. Партньорството за иновации в областта на активния и здравословен живот на възрастните хора също така се стреми да създаде възможност за гражданите да живеят независимо и в добро здраве по-дълго и да доведе до удължаване, в срок до 2020 г., с две години на средната продължителност на периода от живота, в рамките на който гражданите са в добро здраве.
(24)
Комисията въвежда Европейска стратегия за хората с увреждания за периода 2010-2020 г., който включва съответни действия, насочени към възрастните хора, предвид това, че често съществува взаимовръзка между уврежданията и застаряването. По-специално напълно уместни са действия, насочени към подобряване на достъпността, на базата на подходи от типа „дизайн за всички“. Действията в подкрепа на независимия живот и приобщаването към общността също са от значение, включително действията, насочени към възрастни хора с увреждания, които се нуждаят от високо равнище на подкрепа, имат комплексни нужди и са особено уязвими и податливи на социално изключване. Освен това Съюзът и всички държави-членки подписаха Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания, в която, inter alia, са включени разпоредби от значение за възрастните хора.
(25)
Европейският ден на солидарността между поколенията се отбелязва всяка година на 29 април. Той предоставя добра възможност за Съюза да поднови своя ангажимент към засилването на солидарността и сътрудничеството между поколенията, така че да се насърчи установяването на справедливо и устойчиво общество.
(26)
С настоящото решение се установява финансов пакет, който да служи като основна отправна точка за бюджетния орган по смисъла на точка 37 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (4).
(27)
Активният живот на възрастните хора е също сред целите на редица фондове на Съюза, програми и планове за действие, като Европейския социален фонд (5), Европейския фонд за регионално развитие (6), програмата Прогрес (7), програмата за обучение през целия живот (8), и по-специално нейната програма Grundtvig, програмата в областта на здравето (9), конкретни програми в областта на ИКТ и на социално-икономическите и хуманитарните науки в Седмата рамкова програма за изследователска и развойна дейност (10), плана за действие „Да остаряваме добре в информационното общество“, съвместната програма за подпомагана обкръжаваща среда (11), рамковата програма за конкурентоспособност и иновации (12) с пилотните проекти за значението на ИКТ за остаряването в добри условия, Подготвителното действие във връзка със социалния туризъм в Европа „Калипсо“ и плана за действие относно градската мобилност.
(28)
За да се гарантира участието на широк кръг от организации, събитията и операциите от по-малък мащаб следва, в рамките на възможното, да бъдат улеснени по време на Европейската година.
(29)
Участието на съответните мрежи на равнището на Съюза следва да бъде насърчено и подкрепено чрез достатъчни ресурси по време на Европейската година.
(30)
Тъй като целите на Европейската година не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки поради необходимостта от наднационален обмен на информация и разпространение на примери за добри практики на цялата територия на Съюза, и поради това, предвид мащаба на действието, могат да бъдат реализирани по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа за пропорционалност, уреден в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
2012 г. се определя за Европейска година на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията („Европейската година“). Тя насърчава жизнеността и достойнството за всички хора.
Член 2
Цели
Общата цел на Европейската година е да улесни създаването на устойчива култура на активен живот на възрастните хора в Европа, основаваща се на общество за всички възрасти. В рамките на тази цел Европейската година насърчава и подкрепя усилията на държавите-членки, на техните регионални и местни органи, на социалните партньори, на гражданското общество и на бизнес средите, включително на малките и средните предприятия, да насърчават активния живот на възрастните хора и да положат повече усилия за оползотворяване на потенциала на бързо нарастващия дял на населението в края на 50-те и над тази възраст. По този начин се насърчава солидарността и сътрудничеството между поколенията, като се вземат предвид различията и равенството между половете. Насърчаването на активен живот на възрастните хора предполага създаване на по-добри възможности, които да позволяват на възрастните жени и мъже да участват на пазара на труда, борба с бедността, по-специално сред жените, и със социалното изключване, насърчаване на доброволческата дейност и активното участие в семейния живот и обществото и създаване на благоприятни условия за достойно остаряване. Това включва inter alia адаптиране на условията на труд, борба с отрицателните стереотипи относно възрастта и дискриминацията във връзка с възрастта, подобряване на здравословните условия и безопасността на работното място, адаптиране на системите за учене през целия живот към потребностите на застаряващата работна сила и осигуряване на адекватни системи за социална закрила, които предлагат подходящи стимули.
С оглед на първа алинея целите на Европейската година включват:
а)
повишаване на общата осведоменост за положителните страни на активния живот на възрастните хора и неговите различни измерения и гаранция за това, че този въпрос заема приоритетно положение в политическия дневен ред на заинтересованите страни на всички равнища, с цел подчертаване на важната роля, която възрастните хора играят в обществения и икономическия живот, като се повиши нейната оценка, насърчаване воденето на активен живот сред възрастните хора, поощряване на солидарността между поколенията, запазване на жизнеността и зачитане на достойнството на всички хора, както и полагане на повече усилия за оползотворяване на потенциала на възрастните хора, независимо от техния произход, и предоставянето им на възможност да водят независим живот;
б)
стимулиране на дебат, обмен на информация и разширяване на взаимното обогатяване със знания между държавите-членки и заинтересованите страни на всички равнища с цел насърчаване на политиките за активен живот на възрастните хора, определяне и разпространение на добри практики и насърчаване на сътрудничеството и ефективните взаимодействия;
в)
предлагане на рамка за поемане на ангажименти и конкретни действия, която да позволи на Съюза, държавите-членки и заинтересованите страни на всички равнища, с активното участие на гражданското общество, социалните партньори и предприятията, и като се обърне специално внимание на насърчаването на информационните стратегии, да разработят иновативни решения, политики и дългосрочни стратегии, включително чрез цялостни стратегии за управление, обхващащи всички възрасти, свързани със заетостта и работата, посредством конкретни действия и да се преследват конкретни цели, свързани с активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията;
г)
поощряване на дейности, които ще спомогнат за борба с дискриминацията във връзка с възрастта, за преодоляване на стереотипите по отношение на възрастта и премахване на прегради, по-специално по отношение на пригодността за трудова заетост.
Член 3
Съдържание на мерките
1. Мерките, които трябва да бъдат предприети, за да се постигнат целите, установени в член 2, включват следните действия на равнището на Съюза, на национално, регионално или местно равнище:
а)
провеждане на конференции, събития и инициативи, с активното участие на всички заинтересовани страни, за насърчаване на дебата, повишаване на осведомеността и поощряване поемането на конкретни ангажименти, допринасящи за устойчиво и трайно въздействие;
б)
провеждане на информационни и образователни кампании и на кампании за популяризиране чрез използването на мултимедийни средства;
в)
обмен на информация, опит и добри практики чрез използването inter alia на отворения метод на координация, мрежи от заинтересованите страни, работещи за постигане на целите на Европейската година,
г)
извършване на изследователска дейност и провеждане на проучвания на равнището на Съюза или на национално или регионално равнище и популяризиране на резултатите, като се акцентира върху икономическите и социалните последици от насърчаването на политиката за активен живот на възрастните хора и на други политики, позитивно ориентирани към активния живот на възрастните хора.
2. При изпълнение на дейностите, посочени в параграф 1, се обръща внимание на включването на всички поколения в постигането на целите на Европейската година, по-специално чрез стремеж към разработване на подход, включващ всички поколения, и чрез насърчаване участието на възрастните и младите хора в общи инициативи.
3. Комисията или държавите-членки могат да преценят, че и други действия допринасят за осъществяването на целите на Европейската година и да позволят името на Европейската година да се използва за насърчаване на тези действия, при условие че допринасят за постигането на целите, установени в член 2.
4. Комисията и държавите-членки вземат предвид въпросите, свързани с равенството на половете, във всички техни дейности във връзка с провеждане на Европейската година.
5. Комисията взема предвид потенциала на трансграничните дейности, които се осъществяват на регионално или местно равнище за постигането на установените в член 2 цели.
6. Полагат се усилия, за да се гарантира, че всички дейности на Европейската година, предназначени за широката общественост, са лесно достъпни за всички, включително за лицата с увреждания.
Член 4
Координация с държавите-членки
1. Всяка държава-членка назначава национален координатор, отговорен за организирането на нейното участие в Европейската година, и информира Комисията за това назначение.
2. Националните координатори се грижат също за правилната координация на националните дейности в рамките на Европейската година и могат да насърчават и улесняват дейностите на местно и регионално равнище в тази връзка. Националните координатори също така насърчават участието в дейностите в рамките на Европейската година на всички заинтересовани страни, включително на гражданското общество.
3. До 25 ноември 2011 г. държавите-членки информират Комисията за своята работна програма, която включва подробна информация за националните дейности, планирани в рамките на Европейската година.
Член 5
Участващи държави
Участието в Европейската година е отворено за:
а)
държави-членки;
б)
държавите кандидатки;
в)
държавите от Западните Балкани, и
г)
държави от Европейската асоциация за свободна търговия, които са страни по Споразумението за Европейското икономическо пространство.
Член 6
Координация на равнището на Съюза
1. Комисията организира провеждането на Европейската година на равнището на Съюза.
2. Комисията свиква събрания на националните координатори с оглед координация на дейностите в рамките на Европейската година на равнището на Съюза и обмен на информация и знания, включително относно възможните ангажименти и тяхното изпълнение в държавите-членки.
3. Комисията улеснява и подпомага дейностите в рамките на Европейската година на национално, регионално и местно равнище, включително като предлага, ако е необходимо, нови пътища и средства за постигане на целите на Европейската година и тяхната оценка.
4. Координацията на дейностите в рамките на Европейската година на равнището на Съюза е въпрос, с който се занимават и съществуващите политически комитети и консултативни групи.
5. Комисията свиква събрания и на представители на европейските организации или органи, които работят по въпросите на активния живот на възрастните хора, за да ги подпомогне в провеждането на Европейската година.
6. Темата за Европейската година се въздига от Комисията в приоритет в комуникационните дейности на нейните представителства в държавите-членки и от съответните ключови мрежи на равнището на Съюза, които получават подкрепа от общия бюджет на Съюза за своите оперативни разходи по работните си програми.
7. Европейският парламент, държавите-членки, Европейският икономически и социален комитет и Комитетът на регионите се привличат за участие в дейностите в рамките на Европейската година.
Член 7
Финансова и нефинансова подкрепа
1. Дейностите, посочени в член 3, параграф 1, които се осъществяват на равнището на Съюза, могат да бъдат основание за възлагането на договори за обществени поръчки или до предоставянето на безвъзмездни средства, финансирани от общия бюджет на Съюза.
2. Когато е целесъобразно, в подкрепа на Европейската година могат да бъдат включени програми и политики в области, които допринасят за насърчаване на активния живот на възрастните хора, като заетост, социални въпроси и равни възможности, образование и култура, здравеопазване, изследователската дейност, информационното общество, регионалната политика и транспортната политика, в съответствие с приложимите разпоредби и в съответствие със съществуващите в тях възможности за определяне на приоритети.
3. Съюзът може да предоставя нефинансова подкрепа за дейности, предприети от публични и частни организации, в съответствие с член 3, параграф 3.
Член 8
Бюджет
1. Финансовият пакет за изпълнение на настоящото решение на равнището на Съюза, и по-специално във връзка с дейностите, установени в член 3, параграф 1, за периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2012 г. възлиза на 5 000 000 EUR.
2. Бюджетният орган дава разрешение за отпускането на годишни бюджетни кредити в рамките на ограниченията на финансовата рамка.
Член 9
Съгласуваност
Заедно с държавите-членки Комисията гарантира, че мерките, предвидени в настоящото решение, са съгласувани с всички други схеми и инициативи на равнището на Съюза, както и на национално и регионално равнище, които спомагат за постигането на целите на Европейската година.
Член 10
Международно сътрудничество
За целите на Европейската година Комисията може да си сътрудничи със съответни международни организации, по-специално с Организацията на обединените нации и Съвета на Европа, като гарантира насочване на подобаващо обществено внимание към усилията на Съюза за насърчаване на активния живот на възрастните хора.
Член 11
Оценка
1. До 30 юни 2014 г. Комисията представя доклад на Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, който съдържа обща оценка на инициативите, предвидени в настоящото решение, с подробни данни за изпълнението и резултатите, който да служи като основа за бъдещи политики, мерки и действия на Съюза в тази област.
2. Докладът, посочен в параграф 1, дава също така информация за начина на отчитане на равенството между половете при провеждане на дейностите в рамките на Европейската година, както и за това как е гарантирана достъпността на тези дейности за хората с увреждания.
3. В доклада, посочен в параграф 1, се изтъква също така по какъв начин Европейската година е довела до трайни последици за насърчаване на активния живот на възрастните хора в Съюза.
Член 12
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 13
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 14 септември 2011 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 940/2011/EU HATÁROZATA
(2011. szeptember 14.)
az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évéről (2012)
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 147. cikke (1) bekezdésének értelmében az Unió hozzájárul a foglalkoztatás magas szintjéhez azáltal, hogy bátorítja a tagállamok közötti együttműködést, támogatja és szükség esetén kiegészíti tevékenységüket.
(2)
Az EUMSZ 153. cikke (1) bekezdésének értelmében az Unió támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit a munkafeltételek, a munkaerőpiacról kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem területén.
(3)
Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdése értelmében az Unió többek között küzd a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, és előmozdítja a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és férfiak közötti egyenlőséget, valamint a nemzedékek közötti szolidaritást.
(4)
Az EUMSZ 174. cikke elismeri, hogy az Unió egyes régiói súlyos és állandó demográfiai hátrányban vannak, amely hátrányosan érintheti fejlődésüket és kiemelt figyelmet igényelnek, ha az Unió meg kívánja valósítani a gazdasági, társadalmi és területi kohézióra irányuló célkitűzését.
(5)
Az Unió az Európai Unió Alapjogi Chartája 25. cikkében elismeri és tiszteletben tartja az idősek jogát a méltó és önálló élethez, a társadalmi és kulturális életben való részvételhez.
(6)
Az idősödés kétségtelenül az egész társadalom és minden nemzedék számára kihívást jelent Európában, ugyanakkor a nemzedékek közötti szolidaritás és a családok szempontjából is kérdéseket vet fel.
(7)
Az ötvenes éveinek végén és afölött lévő népesség száma az Unióban minden eddiginél sokkal gyorsabban fog növekedni. Ez egy rendkívül pozitív fejlődés, az egészségügy és az életminőség javulásának logikus következménye. Ugyanakkor e demográfiai változások következtében az Unió számos kihívás elé néz.
(8)
Az Európai Tanács egymást követően több ülése alkalmával elismerte, hogy foglalkozni kell az idősödő népességnek az európai szociális modellekre gyakorolt hatásával. A kor szerinti összetétel gyors változására adott kulcsfontosságú válasz az időskori aktivitás - mint élethosszig tartó folyamat - kultúrája megteremtésének ösztönzésében, és ezáltal annak biztosításában áll, hogy a rohamosan növekvő számú, jelenleg az ötvenes évei végén járó vagy ennél idősebb emberekből álló népességnek - amely összességében minden korábbi ilyen korcsoportnál egészségesebb és képzettebb - jó lehetősége legyen a munkavállalásra, valamint a társadalmi és családi életben való aktív részvételre, többek között az önkéntesség, az egész életen át tartó tanulás, a kulturális önkifejezés és a sport keretei között.
(9)
Az Egészségügyi Világszervezet szerint az aktív idősödés az egészségügyi, a részvételi és a biztonsági lehetőségek optimalizálásának folyamatát jelenti az életminőség javítása érdekében az idősödés során. Az aktív idősödés lehetővé teszi, hogy az emberek kiaknázzák a fizikai, társadalmi és mentális jóléti lehetőségeiket életük során, és hogy részt vegyenek a társadalmi életben, miközben őket szükség esetén megfelelő védelemben, biztonságban és ellátásban részesítik. Ennek megfelelően az aktív idősödés előmozdításához többdimenziós megközelítés és valamennyi generáció felelősségvállalása és tartós támogatása szükséges.
(10)
Az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évének (2012) a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve (2010) és az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai éve (2011) örökségére kellene építkeznie, és ezért támogatni kell a szinergiákat ezen európai évek és az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai éve (2012) („az európai év”) között.
(11)
Európában az idősek növekvő aránya és a krónikus betegségek számának emelkedése miatt minden ember - és különösen az idősek - egészségben átélt idősödésének előmozdítása fontosabb, mint valaha, vitalitásuk és méltóságuk támogatása mellett, többek között a megfelelő és magas színvonalú egészségügyi ellátáshoz, hosszú távú ellátáshoz és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása révén, valamint az idősödéssel együtt járó egészségügyi kockázatok megelőzésének támogatására irányuló kezdeményezések kidolgozása segítségével. Az egészségben átélt idősödés hozzájárulhat az idősek munkaerő-piaci részvételének növeléséhez, lehetővé teszi, hogy hosszabb ideig aktívan részt vegyenek a társadalomban, javíthatja egyéni életminőségüket és enyhítheti az egészségügyi, a szociális ellátási és a nyugdíjrendszerekre nehezedő nyomást.
(12)
A Bizottság az „Európa demográfiai jövője: kovácsoljunk lehetőséget a kihívásból!” című, 2006. október 12-i közleményében, „A nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című, 2007. május 10-i közleményében, valamint „Az Unióban az idősödő népesség hatásának kezeléséről (2009-es jelentés az idősödésről)” című, 2009. április 29-i közleményében fejtette ki véleményét arról, hogy az Unió milyen demográfiai kihívásokkal néz szembe, és milyen lehetőségek nyílnak ezek megoldására.
(13)
Európa idősebb generációinak sokszínűsége tovább fog fokozódni. Ezért aktívan elő kell mozdítani az esélyegyenlőséget, és ösztönözni kell a társadalmi részvételt. A különféle háttérrel rendelkező aktív polgárok fontos hídszerepet játszanak a társadalomban, elősegítik az integrációt, és hozzájárulnak a gazdasághoz.
(14)
A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői 2007. február 22-én állásfoglalást fogadtak el „Az európai demográfiai változásokból eredő lehetőségek és kihívások: az idősebb emberek hozzájárulása a gazdasági és társadalmi fejlődéshez” címmel, amelyben egyrészt hangsúlyozták, hogy növelni kell az idősek lehetőségeit a társadalomban való aktív részvételre, többek között önkéntes munka révén, másrészt kiemelték az idősek által bizonyos áruk és szolgáltatások iránt támasztott növekvő kereslet következtében előálló új gazdasági lehetőségeket (az „ezüstgazdaság”), valamint felhívták a figyelmet az idősek pozitív közmegítélésének jelentőségére.
(15)
A Tanács 2009. június 8-án„A nők és férfiak közötti esélyegyenlőség: aktív és méltóságteljes idősödés” címmel következtetéseket fogadott el, amelyekben elismerte, hogy az idősebb nők és férfiak szerte az Unióban komoly nehézségekkel szembesülnek, amikor aktív életre és méltóságban töltött időskorra törekednek, továbbá számos intézkedésre tett javaslatot a tagállamoknak és a Bizottságnak, többek között az aktív idősödéssel kapcsolatos politikák előmozdítására, figyelembe véve az egyes tagállamokban kialakult helyzetek, illetve a nők és a férfiak előtt álló kihívások különbségeit.
(16)
2009. november 30-án a Tanács „Az egészségben és méltóságban töltött időskor” címmel következtetéseket fogadott el, amelyekben többek között arra szólítja fel a Bizottságot, hogy „az aktív időskor előmozdítására dolgozzon ki tájékoztató tevékenységeket, ideértve az esetlegesen elfogadásra kerülő aktív időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás európai évét 2012-ben”.
(17)
A Bizottság az „Európa 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i közleményében hangsúlyozta, hogy a társadalmi kohézió és a nagyobb termelékenység érdekében az Unió számára fontos az egészséges és aktív időskorú népesség támogatása. 2010. november 23-án a Bizottság az Európa 2020 stratégia részeként elfogadta az „Új készségek és munkahelyek menetrendje: Európa hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” című kiemelt kezdeményezést, amelynek keretében a tagállamok előmozdítják az aktív idősödéssel kapcsolatos politikákat. 2010. december 16-án a Bizottság ismét elfogadott egy, „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja - A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” elnevezésű kiemelt kezdeményezést. Az említett szakpolitikai céloknak az eléréséhez a kormányzat valamennyi szintjének és számos nem kormányzati érdekelt félnek az intézkedésére szükség van; az említett célok uniós szintű támogatását pedig a figyelemfelkeltésre, valamint a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzésére irányuló, az európai év keretében szervezett tevékenységek biztosítják. Nemzeti koordinátoroknak kell gondoskodniuk arról, hogy a nemzeti intézkedéseket koordinálják és összehangolják az európai év célkitűzéseivel. Tervezett egyéb intézmények és érdekelt felek részvétele is.
(18)
2010. június 7-én a Tanács „Az aktív idősödés” címmel következtetéseket fogadott el, amelyben felkérte a Bizottságot, hogy „folytassa az aktív idősödés 2012-es európai évének előkészítését, amelynek során ki lehet emelni az aktív idősödés előnyeit és annak a generációk közötti szolidaritáshoz való hozzájárulását, továbbá ismertté lehet tenni az aktív idősödést minden szinten támogató, ígéretes kezdeményezéseket”.
(19)
2010. november 11-én az Európai Parlament elfogadta „A demográfiai kihívásról és a nemzedékek közötti szolidaritásról” című állásfoglalását, amelyben felhívta a tagállamokat, hogy az aktív idősödés kérdését tegyék az elkövetkező évek egyik prioritásává. Ez az állásfoglalás ugyancsak kiemelte, hogy az európai évben különösen hangsúlyozni kell az idősek hozzájárulását a társadalomhoz, valamint lehetőségeket kell biztosítani a nemzedékek közötti szolidaritás, együttműködés és megértés erősítésére, továbbá a fiatalabbak és idősebbek közös munkája számára.
(20)
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága által készített vélemények is hangsúlyozták, hogy az aktív idősödés mennyire fontos Európa számára, többek között kiemelve a generációkon átnyúló egészségügyi ellátás értékét.
(21)
A tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2010. október 21-i 2010/707/EU tanácsi határozat (3) a 7. és a 8. iránymutatás alapján felszólítja a tagállamokat, hogy az aktív idősödést ösztönző politikákkal növeljék a munkaerő-piaci részvételt, innovatív munkaszervezés előmozdításával növeljék az idősebb munkavállalók foglalkoztatási rátáját, valamint továbbképzésük és az egész életen át tartó tanulásban való részvételük révén növeljék az idősebb munkavállalók foglalkoztathatóságát. A 10. iránymutatás azt hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a szociális védelmi rendszereket, az egész életen át tartó tanulásra és az aktív befogadásra irányuló politikákat, hogy az embereknek a különböző életszakaszokban lehetőségek teremtődjenek, ne fenyegesse őket a szegénység és a szociális kirekesztődés veszélye, továbbá fokozódjon aktív társadalmi részvételük.
(22)
Az „Európai digitális menetrend” című, 2010. május 19-én elfogadott első Európa 2020-as kiemelt kezdeményezésről szóló közleményében a Bizottság az információs és kommunikációs technológiai alkalmazások és szolgáltatások jelentőségét hangsúlyozta az időskori jólét szempontjából, különösen a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló (AAL) közös program megerősítését javasolva. Az Európai digitális menetrend arra is javaslatot tesz továbbá, hogy összehangolt cselekvéssel gyarapítsák valamennyi európai polgár digitális ismereteit, beleértve az időseket is, akik túlságosan nagy arányt képviselnek azon, az uniós polgárok teljes létszámának körülbelül 30 %-át kitevő 150 millió polgáron belül, akik még soha nem használták az internetet. Az új technológiákhoz való hozzáférés megkönnyítése és a használatukhoz szükséges képzés tovább javítaná az idősek lehetőségeit.
(23)
A Bizottság az Európa 2020 stratégia kapcsán az aktív és egészséges időskorral foglalkozó innovációs partnerség (AHAIP) elindítását javasolta az „Innovatív Unió” elnevezésű kiemelt kezdeményezés keretében. Az AHAIP célja az lenne, hogy lehetővé váljék a polgárok számára, hogy önállóan és jobb egészségben érjenek meg magasabb életkort és 2020-ig az egészségesen eltöltött életévek száma kettővel növekedjen.
(24)
A Bizottság végrehajtja az Európai fogyatékosságügyi stratégiát (2010-2020), amely - a fogyatékosság és az idős kor gyakori összefüggésére tekintettel - az idősekre vonatkozó megfelelő intézkedéseket foglal magában. Ezek közül különösen a „mindenki számára történő tervezés” megközelítés alkalmazása releváns. Fontosak az önálló életet és a közösségi befogadást támogató fellépések is, beleértve a fogyatékossággal élő, magas szintű támogatást, összetett szükségletek kielégítését igénylő, különösen sérülékeny, társadalmi kirekesztettségre hajlamos idős személyekre összpontosító cselekvéseket. Ezen kívül az Unió és valamennyi tagállam aláírta a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményt, amely többek között az idősekre vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz.
(25)
A generációk közötti szolidaritás európai napját minden évben április 29-én ünneplik. Ez a nap kiváló lehetőséget kínál arra, hogy az Unió megújítsa a nemzedékek közötti szolidaritás és együttműködés megerősítése iránti elkötelezettségét a tisztességes és fenntartható társadalom előmozdítása érdekében.
(26)
E határozat pénzügyi keretösszeget határoz meg, amelynek az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (4) 37. pontja értelmében a költségvetési hatóság számára elsődleges referenciául kell szolgálnia.
(27)
Az aktív idősödést számos uniós alap, program és akcióterv is támogatja, mint például az Európai Szociális Alap (5), az Európai Regionális Fejlesztési Alap (6), a Progress-program (7), az egész életen át tartó tanulás programja (8) és különösen a Grundtvig program, az egészségügyi program (9), a Hetedik Kutatási és Fejlesztési Keretprogramba (10) tartozó információs és kommunikációs technológiákkal, valamint társadalom-gazdaságtannal és humán tudományokkal kapcsolatos különleges programok, az „Idősödés jólétben az információs társadalomban” cselekvési terv, a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló (AAL) közös program (11), a versenyképességi és innovációs keretprogram (12) a jólétben töltött időskort szolgáló információs és kommunikációs technológiákra vonatkozó kísérleti végrehajtási projektekkel, a szociális turizmusra vonatkozó Calypso előkészítő intézkedés, valamint a városi mobilitás cselekvési terve.
(28)
Annak biztosítása érdekében, hogy széles körből lehessen bevonni különböző szervezeteket, az európai év során a lehetőségekhez mérten lehetővé kell tenni kisebb események és rendezvények szervezését.
(29)
Megfelelő források biztosítása révén ösztönözni és támogatni kell az érintett uniós szintű hálózatok részvételét az európai év eseményein.
(30)
Mivel az európai év célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mert ehhez transznacionális információcserére és a bevált gyakorlatok uniós szinten történő terjesztésére van szükség, és ezért azok a fellépés terjedelme miatt az Unió szintjén jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően e határozat nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Tárgy
2012 az aktív idősödés és a nemzedékek közötti szolidaritás európai éve („az európai év”). Az európai év előmozdítja az emberek vitalitását és méltóságát.
2. cikk
Célkitűzések
Az európai év átfogó célja az, hogy elősegítse Európában az aktív idősödés kultúrájának megteremtését, a minden korosztályt befogadó társadalom szellemében. A fentiek keretében az európai év ösztönzi és támogatja a tagállamok, regionális és helyi hatóságaik, a szociális partnerek, a civil társadalom és az üzleti szféra - beleértve a kis- és középvállalkozásokat - által az aktív idősödés ösztönzése, valamint az ötvenes éveinek végén és afölött járó, gyorsan növekvő népességben rejlő lehetőségek kiaknázása érdekében tett erőfeszítéseket. Mindeközben - a sokféleséget és a nemek közötti egyenlőséget figyelembe véve - előmozdítja a nemzedékek közötti szolidaritást és együttműködést. Az aktív idősödés elősegítése jobb lehetőségek megteremtését jelenti annak érdekében, hogy az idősebb nők és férfiak szerepet játszhassanak a munkaerőpiacon, továbbá a szegénység, különösen a nőket érintő szegénység, valamint a társadalmi kirekesztés leküzdését, az önkéntes munka, valamint a családi életben és a társadalomban történő aktív részvétel támogatását, továbbá az egészségben és méltóságban átélt idősödés ösztönzését. Ebbe beletartozik többek között a munkafeltételek kiigazítása, az életkorral kapcsolatos sztereotípiák és az életkoron alapuló megkülönböztetés leküzdése, a munkahelyi egészség és biztonság szintjének javítása, az egész életen át tartó tanuláshoz kialakított rendszerek hozzáigazítása az idősödő munkavállalói réteg igényeihez, valamint annak biztosítása, hogy a szociális védelmi rendszerek megfelelőek legyenek, és kellő ösztönző hatást érjenek el.
Az első bekezdésben foglaltak alapján az európai év célkitűzései a következők:
(a)
tudatosítani az aktív idősödés értékét és számos dimenzióját, valamint biztosítani, hogy valamennyi szinten az összes érintett politikai napirendjén kiemelt helyet foglaljon el, annak érdekében, hogy hangsúlyt és nagyobb elismerést kapjon az idősek hasznos szerepe a társadalomban és a gazdaságban, ösztönözni az aktív idősödést, a nemzedékek közötti szolidaritást, valamint az emberek vitalitását és méltóságát, továbbá származásuktól függetlenül többet tenni az idősekben rejlő lehetőségek kiaknázásáért és lehetővé tenni számukra egy független életvitel vezetését;
(b)
minden szinten ösztönözni a vitát, az információcserét és fejleszteni az egymástól való tanulást a tagállamok, illetve az érdekelt felek között annak érdekében, hogy előmozdítsák az aktív idősödési politikákat, meghatározzák és terjesszék a bevált gyakorlatokat, valamint elősegítsék az együttműködést és a szinergiákat;
(c)
keretrendszert kínálni a kötelezettségvállaláshoz és a konkrét intézkedésekhez, hogy az Unió, a tagállamok és az érdekelt felek valamennyi szinten - a civil társadalom, a szociális partnerek és az üzleti élet képviselői bevonásával, és különös hangsúlyt fektetve a tájékoztatási stratégiák előmozdítására - konkrét tevékenységek révén innovatív megoldásokat, politikákat és hosszú távú stratégiákat - beleértve a foglalkoztatással és a munkával kapcsolatos átfogó életkor-kezelési stratégiákat - tudjanak kidolgozni, illetve konkrét célokat tudjanak kitűzni az aktív idősödéssel és a nemzedékek közötti szolidaritással kapcsolatban;
(d)
előmozdítani az olyan tevékenységeket, amelyek segítenek az életkoron alapuló megkülönböztetés és az életkorral kapcsolatos sztereotípiák leküzdésében, valamint az - különösen a foglalkoztatást érintő - akadályok felszámolásában.
3. cikk
Az intézkedések tartalma
(1) A 2. cikkben kitűzött célok eléréséhez szükséges intézkedések a következő uniós, nemzeti, regionális és helyi szinten végzendő tevékenységekre terjednek ki:
a)
minden érintett fél aktív részvételével konferenciák, rendezvények és egyéb kezdeményezések a vitaindítás, a tudatosság növelése, valamint az állandó és tartós hatás elérésére irányuló konkrét célok kitűzése céljából;
b)
tájékoztatók, népszerűsítő és oktatási kampányok a multimédia felhasználásával;
c)
az információk, a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréje, többek között a nyitott koordinációs módszer és az európai év célkitűzéseinek megvalósításában részt vevő érdekelt felek által kialakított kapcsolati hálózatok révén;
d)
kutatás és felmérés uniós, nemzeti vagy regionális szinten, valamint az eredmények terjesztése, középpontba állítva az aktív idősödés előmozdításából és az erre törekvő politikákból származó gazdasági és szociális hatást.
(2) Az (1) bekezdésben említett intézkedések végrehajtása során figyelmet kell fordítani arra, hogy az európai év célkitűzéseinek megvalósításába minden nemzedéket be kell vonni, különösen egy befogadó megközelítés kialakítása, valamint az idősebbek és fiatalabbak közös kezdeményezésekben való részvételének támogatása révén.
(3) A Bizottság vagy a tagállamok egyéb olyan tevékenységeket is meghatározhatnak, amelyek hozzájárulnak az európai év célkitűzéseinek eléréséhez, és engedélyezhetik az „európai év” elnevezés használatát ezeknek a tevékenységeknek a népszerűsítésére, amennyiben hozzájárulnak a 2. cikkben megállapított célkitűzések eléréséhez.
(4) Az európai év végrehajtásakor a Bizottság és a tagállamok valamennyi tevékenységük során a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére törekszenek.
(5) A Bizottság a 2. cikkben meghatározott célkitűzések elérése érdekében figyelembe veszi a határokon átnyúló regionális és helyi szintű tevékenységekben rejlő lehetőségeket.
(6) Erőfeszítéseket kell tenni annak biztosítására, hogy az európai év szélesebb közönségnek szánt valamennyi tevékenysége mindenki számára könnyen hozzáférhető legyen, beleértve a fogyatékossággal élő személyeket is.
4. cikk
Koordináció a tagállamokkal
(1) Minden tagállam nemzeti koordinátort nevez ki, aki a tagállamnak az európai évben való részvétele megszervezéséért felelős, és tájékoztatja a Bizottságot erről a kinevezésről.
(2) A nemzeti koordinátorok az európai év nemzeti tevékenységei megfelelő koordinálásáról is gondoskodnak, továbbá ebben az összefüggésben szerepet vállalhatnak a helyi és a regionális szintű tevékenységek előmozdításában és megkönnyítésében is. A nemzeti koordinátorok előmozdítják az európai év tevékenységeiben az összes érdekelt fél, köztük a civil társadalom bevonását is.
(3) 2011. november 25-ig minden tagállam tájékoztatja a Bizottságot munkaprogramjáról, amely tartalmazza az európai év keretében tervezett nemzeti tevékenységekkel kapcsolatos részleteket.
5. cikk
Részt vevő országok
Az európai évben való részvétel a következők számára nyitott:
a)
tagállamok;
b)
tagjelölt országok;
c)
a nyugat-balkáni országok; valamint
d)
az Európai Szabadkereskedelmi Társulásnak az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes államai.
6. cikk
Koordináció az Unió szintjén
(1) A Bizottság az európai évet az Unió szintjén hajtja végre.
(2) A Bizottság összehívja a nemzeti koordinátorok üléseit az európai év tevékenységeinek Unió szintjén történő koordinációja és az információ- és tudásmegosztás érdekében, beleértve a lehetséges kötelezettségvállalásokat, valamint azoknak a tagállamokban történő végrehajtását.
(3) A Bizottság segíti és támogatja az európai évnek a nemzeti, regionális és helyi szintű tevékenységeit, adott esetben új módszereket és eszközöket javasolva az európai év céljainak elérése és értékelése érdekében.
(4) Az európai év tevékenységeinek az Unió szintjén történő koordinációja a meglévő szakpolitikai bizottságok és tanácsadó csoportok feladata is.
(5) A Bizottság üléseket hív össze az aktív idősödés területén működő európai szervezetek és testületek képviselőinek, hogy segítsenek lebonyolítani az európai évet.
(6) Az európai év témáját kiemelten kell kezelni a Bizottság tagállamokbeli képviseletein végzett kommunikációs tevékenységekben, valamint azoknak a kulcsfontosságú uniós szintű hálózatoknak a munkaprogramjaiban, amelyek működési költségeik tekintetében az Unió általános költségvetéséből részesülnek.
(7) Az Európai Parlament, a tagállamok, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága társulnak az európai év tevékenységeihez.
7. cikk
Pénzügyi és nem pénzügyi támogatás
(1) A 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott, uniós szintű tevékenységek az Unió általános költségvetéséből finanszírozott közbeszerzési szerződés vagy támogatás tárgyát képezhetik.
(2) Adott esetben az aktív idősödéshez hozzájáruló területeken - mint a foglalkoztatás, a szociális ügyek, az esélyegyenlőség, az oktatás és a kultúra, az egészségügy, a kutatás, az információs társadalom, a regionális politika és a közlekedéspolitika terén - működő programok és politikák is nyújthatnak támogatást az európai évhez, az alkalmazandó szabályoknak megfelelően és a prioritások meghatározásának létező lehetőségein belül.
(3) Az Unió az állami és magánszervezetek által a 3. cikk (3) bekezdésével összhangban vállalt tevékenységekre nem pénzügyi támogatást biztosíthat.
8. cikk
Költségvetés
(1) E határozatnak - különösen a 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott tevékenységek tekintetében - az Unió szintjén történő végrehajtására szolgáló pénzügyi keret a 2011. január 1-jétől2012. december 31-ig tartó időszakra 5 000 000 EUR.
(2) Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi keret határain belül.
9. cikk
Összhang
A Bizottság a tagállamokkal együtt biztosítja, hogy az e határozatban előírt intézkedések összhangban legyenek az európai év céljainak elérését segítő egyéb uniós, nemzeti és regionális programokkal és kezdeményezésekkel.
10. cikk
Nemzetközi együttműködés
Az európai év céljából a Bizottság együttműködhet az érintett nemzetközi szervezetekkel, különösen az Egyesült Nemzetek Szervezetével és az Európa Tanáccsal, ügyelve az Uniónak az aktív idősödés támogatására irányuló erőfeszítéseinek láthatóságára.
11. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság 2014. június 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az e határozatban foglalt kezdeményezések átfogó értékeléséről, belefoglalva a végrehajtást és az eredményeket, amely jelentés az e területen jövőbeli uniós politikák, intézkedések és cselekvések alapjául szolgál.
(2) Az (1) bekezdésben említett jelentés továbbá információkat nyújt arra vonatkozóan, hogy az európai év keretében végzett tevékenységekben hogyan érvényesültek a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos szempontok, valamint hogyan biztosították a fogyatékossággal élő személyek számára az említett tevékenységekhez való hozzáférést.
(3) Az (1) bekezdésben említett jelentés rávilágít arra is, hogy az európai év hogyan ért el tartós hatásokat Unió-szerte az aktív idősödés előmozdításában.
12. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.
13. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2011. szeptember 14-én.