РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 9 март 2012 година
относно Държавна помощ SA.12522 (C 37/08) - Франция - Прилагане на решение „Sernam 2“
(нотифицирано под номер C(2012) 1616)
(Само текстът на френски език е автентичен.)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/398/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа (1);
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62 от него, параграф 1, буква а);
след като покани заинтересованите страни да представят техните коментари относно посочените членове (2);
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. ОБЩ КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(1)
На 23 май 2001 г. Комисията е одобрила помощ за преструктурирането на КД „Sernam“ (командитно дружество), което е „Sernam SA“ през декември 2001 г. („решение Sernam 1“) (3).
(2)
На 20 октомври 2004 г. Комисията е приела окончателно решение, с което потвърждава, че одобрената помощ с решение „Sernam 1“ на стойност 503 млн. EUR съответства на вътрешния пазар при определени условия („решение Sernam 2“) (4). Това решение се отнася също така за наличието на допълнителна помощ в размер на 41 млн. EUR, която е несъвместима с вътрешния пазар и Франция следва да възстанови.
(3)
С писмо от 24 юни 2005 г., първо трето лице („първи жалбоподател“) се жалва от неправилното прилагане на решението „Sernam 2“ (5).
(4)
На 22 февруари 2006 г. първият жалбоподател предяви иск за неправомерно бездействие срещу Комисията поради това, че навремето не е предприела действия относно неговата жалба.
(5)
С писмо от 10 април 2006 г. второ заинтересовано лице, дружеството „Mory Group“ („втори жалбоподател“) също така е внесло жалба до Комисията (6).
(6)
Двамата жалбоподатели оценяват по същество, че решението „Sernam 2“ е неправомерно приложено, и са поискали от Комисията да образува нова формална процедура за преглед относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(7)
С писмо от 16 юли 2008 г. Комисията е информирала Франция за решението да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на прилагането от Франция на решението „Sernam 2“„решение за откриване“). Комисията по-специално е изразила своите опасения относно съвместимостта на решението „Sernam 2“ с избраните методи от Франция, според нея, за прилагане на това решение и възможността тези методи да предложат нови държавни помощи.
(8)
Решението на Комисията да открие процедурата е публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (7). Доводите на двамата жалбоподатели са обобщени в съображение 16. Със същото решение Комисията е поканила заинтересованите лица да представят техните коментари относно прилагането от Франция на решението „Sernam 2“.
(9)
На 8 октомври 2008 г. френските органи са представили своите коментари относно решението за откриване на процедура.
(10)
Комисията е получила коментарите в тази връзка от част от заинтересованите страни. Първият жалбоподател е предоставил своите коментари на 13 ноември 2008 година. Националното железопътно дружество („SNCF“) е съобщило коментарите си на 6 февруари 2009 г. Инвестиционният фонд „Butler Capital Partners“ („BCP“) е представил коментарите си на 9 февруари 2009 г. Комисията е изпратила получените коментари на Франция на 25 март 2009 г. като ѝ дава възможност да ги коментира и е получила коментарите на френските органи относно коментарите на първия жалбоподател на 7 май 2009 г.
(11)
На 15 март 2011 г. вторият жалбоподател е заставил Комисията да пусне в действие „следствените действия“ с оглед проверка на условията за прилагане на решението „Sernam 2“. Комисията е отговорила на 18 май 2011 г. като е посочила предприетите следствени действия от приемането на решението за откриване на процедура.
(12)
На 25 ноември 2009 г. и на 29 ноември 2011 г. Комисията е отправила искания за предоставяне на информация от френските органи. Отговорите са получени съответно на 15 януари 2010 г. и на 25 януари 2012 г.
1.2. НАЦИОНАЛЕН КОНТЕКСТ НА ПРОЦЕДУРАТА
(13)
На 3 януари 2007 г. дружеството „Mory group“ е отправило искане до френските органи за издаването на две дебитни нареждания: 1) едното срещу „Sernam SA“ по отношение на помощта в размер на 4 млн. EUR, обявена за несъвместима с общия пазар чрез решението „Sernam 2“ и което, според него, не би било предмет на ефективно възстановяване от Франция и 2) другото срещу ползвателя (необозначен) на помощи за преструктурирането на „Sernam SA“, привидно отпуснати от Франция с цел функциониране на прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ (относно подробностите на тази операция, вж. раздел 2.4 от настоящото решение).
(14)
Министърът на икономиката, финансите и промишлеността е отхвърлил молбите на втория жалбоподател с писмо. Решението за отхвърляне е било предмет на обжалване за превишаване на правомощие от дружеството „Mory group“ пред административния съд на Париж. Доколкото е известно на Комисията, този съдебен спор продължава да се разглежда.
(15)
Освен това е започнато производство по несъстоятелност на 31 януари 2012 г. по отношение на дружеството „Sernam Xpress“ („Sernam Xpress“). „Sernam Xpress“ е дружество, което е получило нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по време на операцията по прехвърляне на активите на „Sernam SA“ (във връзка с подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. ПРЕДПРИЯТИЕТО „SERNAM“
(16)
От създаването си през 1970 г. от SNCF като вътрешна услуга, дейностите на предприятието „Sernam“ представляват куриерски дейности и дейности по експресен транспорт на колетни пратки и палети (8).
(17)
На 1 февруари 2000 г. всички дейности на „Sernam“ са предоставени на клон и по този начин е създадено КД „Sernam“ (командитно дружество). КД „Sernam“ е превърнато в акционерно дружество („Sernam SA“) на 21 декември 2001 г. През 2005 г. „Sernam SA“ е наброявало 10 оперативни клона, както и дружество за пътни доставки, дружеството „Sernam Transport Route“.
(18)
На 17 октомври 2005 година, „Sernam Xpress“ е получил нефинансовите активи и пасиви на „Sernam SA“ по случай на прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ (за подробностите по тази операция, вж. раздел 2.4). Тогава „Financière Sernam“ е притежавало 100 % от „Sernam Xpress“.
(19)
През 2006 г. „BCP“ е влязло с дялово участие в размер на 51,8 % от капитала на „Sernam Xpress“. В същото време „Sernam Xpress“ е придобило дружеството „Coulonge“, транспортно предприятие, установено в Лимож.
(20)
През 2011 г. дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Xpress“ са задължени да възстановят собствения си капитал преди края на отчетната година. Тъй като BCP не е внесло необходимия капитал, се е преминало към две операции.
(21)
Първо, през май 2011 г. „Sernam Xpress“ е внесло марката „Sernam“ в опреативния клон на дружеството „Sernam Services“ (този влог е оценен на 15 млн. EUR).
(22)
Второ, на 30 юни 2011 г., дружеството „Sernam Xpress“ е разпуснато и дружеството „Financière Sernam“, единствен акционер, придобива наследството на „Sernam Xpress“ (операция, наречена „универсално прехвърляне на наследство“).
(23)
Съответно групата „Sernam“ днес е съставена от „Financière Sernam“ и клоновете на бившето „Sernam Xpress“, които са вече споменатто „Sernam Services“ и дружеството „Aster“(„Aster“). „Aster“ е бившето дружество „Sernam Transport Route“. „Sernam Xpress“ е продало този клон през 2005 г. и е предоставило гаранция относно оборота на купувача. През март 2008 г. „Sernam Xpress“ е купило отново дружеството, което междувременно е променило наименованието си на „Aster“. Към момента на повторната покупка „Sernam Xpress“ е внесло 5 млн. EUR в текуща сметка на „ASTER“. Тази сума в текущата сметка е оставена на „ASTER“ по време на съвет, проведен през юли. През декември 2011 г. дружеството „Financière Sernam“, което междувременно е придобило „Sernam Xpress“ (вж. съображение 22), рекапитализира дружеството „ASTER“ като му вписва в текуща сметка сумата от 5 599 998 EUR.
(24)
Поради продължаващото влошаване на финансовото положение на групата „Sernam“ на 31 януари 2011 г. е открита процедура по несъстоятелност по отношение на дружествата „Financière Sernam“ и „Sernam Services“. На 3 февруари 2011 г. клонът „Aster“ е обявен в ликвидация с временно продължаване на дейността. Търговският съд на Нантер е постановил период на наблюдение в рамките на шест месеца и е насрочил ново заседание на 27 март 2012 г.
2.2. РЕШЕНИЕ „SERNAM 1“ ОТ 23 МАЙ 2001 Г.
(25)
В решението „Sernam 1“ Комисията е разрешила помощ в размер на 503 млн. EUR като помощ за преструктуриране на „SCS Sernam“. Тази помощ е разрешена по-специално въз основа на ангажимента на Франция да продаде предприятието. В действителност 60 % от капитала на „SCS Sernam“ е трябвало да бъде изкупен от дружеството „Géodis“ АД (9), дружество за транспорт и логистика от общ характер, чиито акции се продават на Парижката фондова борса. Така „Géodis“ АД е трябвало да бъде изцяло и неограничено отговорно за задълженията на „SCS Sername“ (10) и да покрие допълнителните разходи за преструктуриране на стойност 67 млн. 60 EUR. „SCS Sernam“ от своя страна се е ангажирало да намали броя на експлоатационните площадки от 107 на 72 в рамките на периода от 1999 г. до 2004 г., да намали своя оборот с 18 %, да намали своя персонал и да извърши преструктуриране с посочения по-горе бюджет в определения срок, т.е. преди началото на 2004 г.
2.3. РЕШЕНИЕ „SERNAM 2“ ОТ 20 ОКТОМВРИ 2004 Г.
(26)
В своето решение „Sernam 2“ Комисията е констатирала, че разрешената помощ в размер на 503 млн. EUR по силата на решението „Sernam 1“ е платена при различни условия от предвидените с решението „Sernam 1“, по-специално поради възстановяването от „Géodis“ на 15 % (вместо предвидените 60 %) от частите на „SCS Sernam“. Освен това „Géodis“ се е отказал да допринесе лично за разходите за преструктуриране на предприятието в размер на 67 млн. EUR.
(27)
По отношение на тези елементи Комисията е наложила условия за разрешението за предоставяне на помощи в размер на 503 млн. EUR за преструктурирането на „Sernam SA“. Член 3 от решението „Sernam 2“, който съдържа тези условия, гласи следното:
„Член 3
1. Без да се накърняват разпоредбите на параграф 2 е необходимо да бъдат спазени следните условия:
а)
„Sernam“ ще може да упражнява единствено дейност по експедиране на пратки по релсов път съгласно замисъла „Тrain bloc express“ (TBE). В тази връзка, Френската национална железопътна компания гарантира, че за развитието на товарния железопътен превоз (TBE) всеки друг оператор, който подаде искане, ще се ползва със същите условия, които са предложени на „Sernam“.
б)
От своя страна, „Sernam“ ще трябва в продължение на следващите две години, считано от датата на съобщаване на настоящото решение, да замени изцяло собствените си средства и услуги за пътен превоз със средства и услуги за пътен превоз на едно или повече икономически и юридически независими от Френската национална железопътна компания (SNCF) дружества, подбрани въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура.
Под начини и услуги за пътен превоз на „Sernam“ се разбират всички пътнотранспортни средства, т.е. колите за пътен превоз на дружество „Sernam“, които то напълно притежава или е взело (под наем или на лизинг).
Дружествата, които ще поемат пътните операции на „Sernam“, ще трябва да осигурят със собствени средства целия комплект пътнотранспортни услуги.
2. В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(28)
В решението „Sernam 2“ Комисията е разкрила също така, че френските органи са предоставили допълнителна помощ на „Sernam“ в размер на 41 млн. EUR. Тя е счела тази помощ за несъвместима с вътрешния пазар и е постановила възстановяването ѝ от Франция.
2.4. ПРЕХВЪРЛЯНЕ НА ДЕЙНОСТИТЕ НА „SERNAM SA“ КЪМ „FINANCIÈRE SERNAM“
(29)
С оглед изпълнението на решението „Sernam 2“, Франция твърди, че е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2. Тя обяснява, че Френската национална железопътна компания е поканила в съобщение за пресата (11), всяка заинтересована страна да се свърже с банка „ABN AMRO“. Тридесет и четири промишлени, финансови групи или консорциуми са били поканени настойчиво да разгледат досието. Писмата за покана за първа обиколка, изпратени от „ABN AMRO“ на страните, които са привлечени от досието, съдържат покана за участие за придобиване на всички активи (в писмото на английски език, използваният термин е „assets“) на „Sernam SA“.
(30)
Според френските власти, икономическото положение на „Sernam“ не е позволило получаването на предложения за положителна валоризация. Всички представени оферти в рамките на тази процедура биха имали за заключение силно отрицателна стойност:
-
[кандидат 1] (предварителна оферта): -120 млн. EUR;
-
[кандидат 2] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 3] (предварителна оферта): -90,4 млн. EUR;
-
[кандидат 4] (оферта на втори тур): -65,2 млн. EUR;
-
[кандидат 5] (оферта на втори тур): -56,4 млн. EUR.
(31)
При липсата на твърда оферта, екипът на ръководството на „Sernam SA“, чрез дружество, което предстои да се създаде и наречено най-напред „Bidсо“, след което „Financière Sernam“, прави оферта за възстановяване.
2.4.1. Дата на влизане в сила на операциите по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(32)
Настоящата оферта е изпратена до Френската национална железопътна компания на 30 юни 2005 г. и на същия ден е приета по принцип от Генералната дирекция на Френската национална железопътна компания. Междувременно формалното заключение на меморандума за разбирателство между всички заинтересовани страни се нуждае от формалности. Меморандумът за разбирателство между Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“, „Sernam Xpress“ (един от 10-те клона, 100 % притежавани от „Sernam SA“, създаден през 2002 г.) и управителите на бъдещото дружество „Financière Sernam“, е подписан на 21 юли 2005 г. (наричан по-долу „меморандум за разбирателство от 25 юли 2005 г.“). „Financière Sernam“ е регистрирано в търговския регистър на 14 октомври 2005 г. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“, посочени по-подробно в следващите съображения, са извършени на 17 октомври 2005 г.
2.4.2. Различните операции по прехвърляне на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“
(33)
Френските органи са посочили, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam“ на „Financière Sernam“ се е осъществило на четири етапа:
а)
Френската национална железопътна компания е рекапитализирала своя клон „Sernam SA“ на 100 % в размер на 57 млн. EUR;
б)
„Sernam SA“ е дало влог на своя клон „Sernam Xpress“, притежаван на 100 %, разпределен по всички елементи на активи, включително рекапитализиране в размер на 57 млн. EUR, посочено в буква а), и на пасиви на „Sernam“, единствено с изключение на пасивите, наречени „финансови“ (заем за участие, договорен от дружеството „Sernam SA“ при групата на Френската национална железопътна компания (SNCF), пасив за изпълнението на договора „IBM - GPS“;), на стойност 38,5 млн. EUR. (12) В противовес на този влог, „Sernam SA“ е получил част от „Sernam Xpress“ на номинална стойност от 100 EUR.
в)
След това „Sernam Xpress“ е преминал към увеличение на капитала с 2 млн. EUR, което е било изцяло поето от Френската национална железопътна компания; вследствие на тази операция, Френската национална железопътна компания притежава мажоритарен дял от „Sernam Xpress“.
г)
„Sernam SA“ и Френската национална железопътна компания са преотстъпили на „Financière Sernam“ срещу 2 млн. EUR всички свои дялове, притежавани в „Sernam Xpress“, които представляват целия капитал на „Sernam Xpress“.
(34)
На 15 декември 2005 г.„Sernam SA“ е обявено в ликвидация по съдебен ред. В пасивите на тази ликвидация са отбелязани 41 млн. EUR, които следва да се възстановят на Френската национална железопътна компания по силата на решението „Sernam 2“. (13)
(35)
Операциите са представени в следната таблица:
(36)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда, освен рекапитализирането от Френската национална железопътна компания, съответно на „Sernam SA“ на стойност 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ на стойност 2 млн. EUR, гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“ (описани подробно в съображения 72 до 85 на решението за откриване на процедура) и уговорка в случай на отрицателно решение на Комисията в рамките на пет години след сключването на меморандума за разбирателство (посочен подробно в съображение 117 от решението за откриване на порцедура).
2.5. ПРИЧИНИ, КОИТО СА ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРА
(37)
В решението от 16 юли 2008 г. Комисията е изразила желание да провери дали Франция е спазила добре, както твърди, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ и дали процедурата за възстановяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, избрана от Франция, а именно вписването в държавния дълг на фалита на „Sernam SA“, би позволило премахването на нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. Освен това Комисията е пожелала да провери дали операцията по прехвърлянето на активи на „Sernam SA“ не е отстъпила място на нови държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
2.6. КОМЕНТАРИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
2.6.1. Коментари на жалбоподателите
(38)
На първо време първият жалбоподател счита, че условията, поставени с решението „Sernam 2“ за продажбата на активи на „Sernam 2“, не са спазени.
(39)
Най-напред, срокът, наложен с решението „Sernam 2“, който е 30 юни 2005 г., за изпълнение на прехвърлянето, не е бил спазен, тъй като операциите по прехвърляне са били одобрени на 17 октомври 2005 г. и прекратяването на действията е трябвало да се случи на същия ден.
(40)
Ставайки въпрос след това за цената на прехвърлянето, първият жалбоподател счита, че тя е била определена единствено чрез позоваване на офертата, направена от „Financière Sernam“. Тази оферта сама по себе си е могла да бъде незаконна, тъй като се е подразбирало предоставянето на нови помощи, по-специално рекапитализирането на „Sernam SA“. Накрая първият жалбоподател подчертава, че „Sernam Xpress“ не е бил независимо дружество на „Sernam SA“, както Комисията посочва в своето решение за откриване на процедура.
(41)
От друга страна, операциите за прехвърляне биха представлявали в действителност сделки с акции, т.е. запазване на пазара на субекта ползвател с проста промяна на собственика на субекта.
(42)
Той също така се жалва от нарушението на условието за организиране на продажба посредством прозрачна и открита процедура. Според него продажбата на „Sernam Xpress“ след двойното рекапитализиране на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“, е трябвало да бъде подложенa на обществена консултация и на покана за представяне на предложения, отколкото продажбата на „Sernam SA“.
(43)
На второ място, първият жалбоподател се жалва относно извършените манипулации при оценката на прехвърлените активи и пасиви и подоценката на продадения субект.
(44)
На трето място, първият жалбоподател изброява серия от мерки, които, според него, биха създали условия за нови помощи: рекапитализирането на 57 млн.EUR, неизплащането на 41 млн. EUR незаконна помощ, оставянето на финансовите вземания на Френската национална железопътна компания от „Sernam SA“. Всички тези мерки биха били помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
(45)
На четвърто място първият жалбоподател подчертава, че „Sernam SA“ е трябвало по-скоро да бъде ликвидирано, отколкото отстъпено. Той споделя опасенията на Комисията по отношение на вземането под внимание на някои разходи при изчислението на ликвидацията и счита, че в в нито един момент не е ясно дали действителното преструктуриране на „Sernam “ е струвало по-малко от разходите за ликвидация.
(46)
Първият жалбоподател заключава, че френските органи не само са се освободили от задължението за възстановяване на помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима, но също така са предоставили нови помощи на стойност най-малко 95 млн. EUR, към които е подходящо да се добавят различните помощи, отпуснати под формата на гаранции.
(47)
Вторият жалбоподател от своя страна не е представил коментари относно решението за откриване на процедура.
2.6.2. Коментари на заинтересованите страни, които считат, че решението „Sernam 2“ е било спазено
2.6.2.1. Коментари на Френската национална железопътна компания
(48)
Френската национална железопътна компания е спазила условието, предвидено в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. Тя твърди, че е продала наведнъж всички активи на „Sernam“ преди 30 юни 2005 г. на пазарна цена на дружество, което няма юридическа връзка, и посредством прозрачна и открита процедура.
(49)
Според Френската национална железопътна компания операциите по прехвърляне биха били неделими и едновременни. Комисията не би могла при това положение да премине към тяхното изкуствено разлагане.
(50)
Тя счита, че в случай на отрицателна цена, принципът на частния инвеститор при пазарна икономика би бил спазен, ако цената на прекратяването е по-ниска от цената на ликвидацията, което би подкрепило държавата акционер, и представя подробни коментари, за да докаже твърдението.
(51)
Накрая, тя подчертава, че задължението относно възстановяването на помощта от 41 млн. EUR е било отбелязано в пасива на ликвидацията на „Sernam SA“.
2.6.2.2. Коментари на „Butler Capital Partners“
(52)
Първо, „BCP“ прави уточнения във връзка с намесата му в капитала на „Sernam Xpress“.
(53)
Второ, „BCP“ уточнява набелязаната цел от повторната покупка на дружеството „Coulonge“.
(54)
Трето, „BCP“ оспорва, че „Sernam Xpress“ е разполагал с излишни ликвидни средства в резултат на рекапитализирането на 57 и 2 млн. EUR. „BCP“ е трябвало да налее повторно 6 млн. EUR в касата, за да достигне минималното приемливо равнище на каса, като се имат предвид финансовите загуби.
(55)
Четвърто, „BCP“ твърди, че помощта от 41 млн. EUR е била прехвърлена на „Sernam Xpress“. „BCP“ счита, че подобно положение би било предвидено единствено ако е доказано, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ не е извършено на пазарна цена. Следователно, според „BCP“ прехвърлянето е било извършено вследствие на открита, прозрачна и недискриминационна процедура. „BCP“ припомня също така, че процесът по прехвърляне е придружен от експертиза.
(56)
Накрая, що се отнася до последствията от поемането на контрола на „Sernam“, „BCP“ прави анализ на увеличението на капитал от продажба и счита, че съгласно съдебната практика Banks (14) и SMI (15), възстановяването на хипотетична помощ не може да тежи на „Financière Sernam“ или на неговия клон „Sernam Xpress“.
2.7. КОМЕНТАРИ НА ФРАНЦИЯ
2.7.1. По отношение на спазването на решението „Sernam 2“
2.7.1.1. По отношение на спазването на срока на продажбата
(57)
Френските органи считат, че твърдата оферта за поемане на дейностите, правно обвързваща за купувача, е представена на 30 юни 2005 г. и е приета на същия ден от Френската национална железопътна компания, което е гарантирало споразумението по отношение на френското право в областта на договорите.
2.7.1.2. По отношение на продажната цена
(58)
Френските органи считат, че решението „Sernam 2“ не е забранявало продажба на отрицателна цена и че съдебната практика признава, че то може да представлява пазарна цена.
(59)
Активите са щели да бъдат продадени на отрицателната цена от 57 млн. EUR, което съответства на сумата за рекапитализиране на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания. Тази цена би била по-добра от представените първоначално индикативни оферти и би представлявала единствената твърда оферта, предложена от пазара на Френската национална железопътна компания. Тя е валидирана от множество независими експерти (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings и Комисията по участия и трансфери).
(60)
Според френските органи предварителното рекапитализиране, извършвано от Френската национална железопътна компания, е само форма на изпълнение. Комисията не е могла следователно да се позове на това рекапитализиране, за да оспори пазарната стойност на активите на „Sernam“, тъй като дори наличието на пазарна цена би изключило всякаква квалификация на помощта за цялата отрицателна цена.
2.7.1.3. По отношение на продажбата на активи
(61)
В отговор на анализа на Комисията, според която прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ би било съставено от две последователни операции, а именно: 1) еднократно прехвърляне между членовете на група на активи на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“ (на този етап 100 % от клон на „Sernam SA“), след което 2) продажба на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“, което съответства на сделка с акции, а не на продажба на активи, френските органи считат, че става въпрос за изкуствено и необосновано разлагане.
(62)
Първо, операциите по прехвърляне съответстват на „операция влог-прехвърляне“, извършено посредством рекапитализиране, а именно неделима операция, която е била изпълнена поради две причини: 1) френското право не позволява да се премине към продажба на активи посредством негативна цена и 2) подходящо е да се гарантира, че приобретателят няма правна връзка с Френската национална железопътна компания.
(63)
Като се има предвид трайно дефицитното икономическо положение (натрупаните загуби през последните четири финансови години, които предшестват прехвърлянето, в размер на 309,2 млн. EUR), активите на „Sernam SA“ са имали обща отрицателна стойност.
(64)
За да се съобрази със забраната за продажба на отрицателна цена във френското право и за да осигури икономическа неутралност на операцията по прехвърляне, използването на опитни лица в случай на отрицателна цена на активите за продажба се състои в това да се предвиди, че 1) цената, платена от купувача ще бъде символична, и 2) да се пусне в действие механизъм, предназначен за обезщетение на купувача (било то участие на продавача до увеличение на капитала преди преди прехвърлянето или оставяне от страна на продавача на кредитите, които той е задържал срещу преотстъпеното дружество).
(65)
Освен това с цел да се избегне всяко разглеждане на валидността на операцията от кредиторите на „Sernam SA“ или на всяка финансова година от страна на последните, които упражняват правото си на противопоставяне, е подходящо да се присъединят към всички активи необходимите пасиви за продължаване на дейността на „Sernam“. Проста продажба на активи не би позволила присъединяването на тези пасиви.
(66)
Следователно е подходящо да се премине към частичен влог на активи, подчинен на режим на разделяния, посочен в членове L.236-16 до L.236-21 от Френския търговски кодекс. В това отношение френските органи уточняват, че влогът би бил равностоен на продажба, като съдържа също така прехвърляне на собственост, като се заплаща от трети лица от дружеството бенефициент на влога.
(67)
Както по силата на член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ купувачът не може да има правна връзка с Френската национална железопътна компания, така не е възможно да се осъществи влагането на всички активи заедно директно към „Financière Sernam“, тъй като в този случай, „Sernam SA“ е щял автоматично да стане акционер на „Financière Sernam“. Това би обяснило, че е имало частичен влог на активи на „Sernam Xpress“, след приключване на „Sernam Xpress“ във „Financière Sernam“.
(68)
Според френските органи частичният влог на активи на „Sernam Xpress“ не представлява в никакъв случай прехвърляне между членове на група, тъй като „Sernam Xpress“ е „фиктивно дружество“, използвано за поставяне на всички активи на „Sernam SA“ с оглед позволяване на тяхното едновременно прехвърляне от купувача - дружеството „Financière Sernam“, а не за следване на дейността на дружеството-майка. Тези активи бяха поставени и внесени на пазарната им стойност в „Sernam Xpress“ за целите на извършването на операцията. При всички положения, влогът на активи е щял да съдържа трансфер на собственост, за който „Sernam Xpress“ е щял да издаде част от 100 EUR номинална стойност. Според френските органи това действие представлява действителната стойност на внесените активи и пасиви, която е рекапитализирана на стойност 57 млн. EUR.
(69)
Френските органи са приложили към своите коментари в отговор на решението за откриване становище на професора по право Nicolas Molfessis, според който „[l]френското право […] не би позволило на Френската национална железопътна компания да отстъпи пряко всички активи на„Sernam“ на „Financière Sernam“; приложимите законови правила, които задължават Френската национална железопътна компания да пусне в действие операция по влог-прехвърляне, за да спази наложените от Комисията изисквания:
-
тъй като френското право не взема предвид самата концепция за продажба на отрицателна цена, операцията не е могла да бъде извършена на пазарна цена, както е посочено от Комисията, без предварително рекапитализиране;
-
тъй като френското право не взема предвид цифрата на прехвърляне на дълга, и тъй като подчинява прекратяването на договора на предварителното съгласие на всички страни по него, които отстъпват, съгласие, което на практика е невъзможно да се получи, необходимото прехвърляне на пасива за експлоатация вследствие на дейността е наложило употребата на техника за частичен влог на активи, за да бъде преодоляна тази пречка. Прибягването към техника за частичен влог на активи е наложило поставянето на дружество, „Sernam Xpress“, за да се спази условието за липса на правна връзка между продавача и приобретателя, наложено от Комисията.
Приложената схема от „Sernam“ трябва да бъде счетена за прехвърляне на всички активи:
-
Операцията по влог-прехвърляне, добре позната на практика, е била счетена от Касационния съд за прехвърляне на активи всеки път, когато са налице признаци за неделимост между двете операции, като последните имат за цел in fine прехвърлянето на активи;
-
Тази неделимост определено се характеризира в настоящия случай с различни споразумения, подписани между страните, които много ясно подчертават волята на страните да разглеждат различните операции като взаимозависими и които нямат друга крайна цел освен прехвърлянето от „Sernam“ на активи на „Financière Sernam“.“
(70)
Според френските органи активите на „Sernam SA“ са продадени всички на дружество, което няма правна връзка с Френската национална железопътна компания, на отрицателна пазарна цена, вследствие на преговори за прехвърляне, проведени в рамките на открито, прозрачно, безусловно и недискриминационно конкурентно възлагане, съгласно условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“.
2.7.1.4. По отношение на откритото и прозрачно естество на процедурата за подбор
(71)
За френските органи твърдението, съгласно което изпратеното досие до потенциалните купувачи на активи на „Sernam SA“ не се е позовавало на продажбата на „Sernam Xpress“, а на продажбата на активи на „Sernam SA“, е фактически погрешно. От друга страна изискването за открита, прозрачна и недискриминационна процедура за възлагане на поръчка няма да доведе до нова процедура за възлагане на поръчка след рекапитализирането, тъй като то е пряк резултат единствено от процедурата за възлагане на поръчка и отрицателната стойност, която произтича от нея.
2.7.1.5. Относно правните очаквания
(72)
Френските органи считат, че като се предвиди изрично възможността за преминаване към прехвърляне на всички активи на „Sernam“, решението „Sernam 2“ е щяло да доведе до очаквания за ръководителя на Френската национална железопътна компания и за френските органи, основани на факта, че е разрешено да се процедира по този начин. Откриването на процедура по разглеждане на държавните помощи не признава всъщност правните очаквания, които френските органи са имали по отношение на решението „Sernam 2“, и още повече, че те са действали в пълна прозрачност с Комисията, като ѝ предоставят всички съответни обяснения относно формите на това прехвърляне.
2.7.2. По отношение на твърденията за извършени манипулации по време на валоризацията на активи и пасиви, прехвърлени от „Sernam SA“ на „Sernam Xpress“
(73)
По отношение на твърденията за манипулации, извършени по време на валоризацията, френските органи отхвърлят най-напред отстъпката от 22 млн.EUR, която е трябвало да бъде направена при валоризацията на активите. Всъщност що се отнася до операцията за частичен влог на активи, последвана от прехвърляне, приложимото отчетно законодателство изисква валоризация не на нетната отчетна стойност, както твърди първият жалбоподател, а въз основа на действителните стойности на внесените активи и пасиви. Тези стойности се оценяват в зависимост от пазарната цена или от независими експертизи. Отчетните правила в сила са били приложени също така за валоризацията на кредитите за отстрочени данъци. По отношение на оценката на портфейла от марки, тя се основава на оценка, извършена от Европейската комисия на 23 май 2001 година по време на влога на Френската национална железопътна компания към „SCS Sernam“.
(74)
Що се отнася до валоризацията на пасив, френските органи считат, че единствено необходимите пасиви за извършване на дейността на дружеството бенефециент на влога ще бъдат прехвърлени. От друга страна валоризацията на отрицателната репутация съответства единствено на отчетната транзакция на отрицателната пазарна стойност в размер на 57 млн. EUR.
2.7.3. По отношение на липсата на задължение за възстановяване на помощта в размер на 41 млн. EUR на „Sernam Xpress“
(75)
Френските органи се възползват, че различието между сделка с акции и сделка с активи, по отношение на което почива аргументацията, която Комисията е разработила в рамките на делата SMI (16) и CDA (17), не е подходящо в конкретния случай.
2.7.3.1. Относно разлагането на операция между прехвърляне в група и сделка с акции
(76)
Поради причините, посочени в съображения 61 до 70, френските органи считат, че операциите за прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват прехвърляне в група, последвано от сделка с акции, а прехвърляне на активи на трето лице.
(77)
При условие на индивидуалност, те изтъкват, че пазарната цена на „Sernam Xpress“ непременно е взела предвид съществуването на заем от 41 млн. EUR, ако помощта е прехвърлена. При тази хипотеза, отрицателната цена е щяла да бъде 98 млн. EUR (57 + 41). Следователно „платената“ отрицателна цена, която е получена в действителност, от „Financière Sernam“ е щяла да бъде само 57 млн. EUR. От този момент продавачът е щял да реализира икономия от 41 млн. EUR, но именно той е щял да запази икономическата полза от помощта. В този контекст се позовават на решението Banks. (18)
2.7.3.2. Относно спазването на условията, посочени в решения CDA и SMI
(78)
Френските органи се възползват, че в своето Решение CDA, Съдът е отчел, че фактът, че CDA е продължил дейността на предприятия, бенефициенти на помощи, не позволява в качеството си на такъв да покаже наличието на желание за предотвратяване на въздействията от ред на възстановяване (19).
(79)
Съдът е уточнил, че не е имало желание за пердотвратяване на въздействията от ред на възстановяване в случай, когато покупна цена, съответстваща на пазарна, е заплатена от CDA за поемане на елементите на активи на дружеството LCA. (20)
(80)
Според френските органи „Sernam Xpress“, което е придобило собственост на активи и на част от пасиви на „Sernam SA“ на пазарна стойност, като тази операция не прехвърлила на „Sernam Xpress“ ефективното упражняване на предимството, породено от отпускането на помощ в размер на 41 млн. EUR. Освен това Комисията не може да прави извод от факта, че вследствие на повторната покупка на своите активи, „Sernam SA“ е останало като изпразнена „черупка“ по отношение на която не би било възможно да се получи възстановяване на помощта, обявена за несъвместима. Този довод, който вече е развит в Решението CDA, е отхвърлен от Съда (21).
(81)
Френските органи подчертават, че прехвърлянето на всички дейности на „Sernam SA“ е възможност, която е изрично предвидена от Комисията. Фактът за Френската национална железопътна компания да продаде всички активи на Sernam на пазарна цена на дружество посредством прозрачна и открита процедура, не може в никакъв случай да бъде счетен като отклонение.
(82)
Още повече, че самата Комисия е счела, че подобно предотвратяване е изключено „когато, освен че се намесва в пазарната цена, „едновременното“ предотвратяване на активите на дружеството бенефициент се оперира в рамките на безусловна и открита процедура за всички конкуренти на това дружество“ (22).
(83)
По отношение на твърдението на Комисията (23), съгласно което оперирането не само е позволило поставянето на активите на сигурно място, както разрешава Решение CDA, но също така създаване на структура, която позволява да се финансират новите инвестиции като повторното закупуване на дружеството „Сoulonge“, ако е достатъчно да се посочи, че придобиването от „Sernam Xpress“ на дружеството „Сoulonge Services“ е извършено едновременно с поемането на управлението на „Sernam Xpress“ от BCP и че дружеството „Sernam Xpress“ е могло да окаже подкрепа във връзка с поемането на управлението от BCP чрез финансова инжекция, разходвана за преминаване към придобиването.
(84)
Оттогава, противно на опасенията, които изразява Комисията, това, което френските органи определят като „трети критерий“ от Решението CDA, е също така спазено.
2.7.4. По отоншение на новите помощи за „Sernam Xpress“ и/или „Financière Sernam“
(85)
Що се отнася до съществуването на нови помощи в Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 г. (рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на около 57 млн. EUR на „Sernam SA“; рекапитализирането от Френската национална железопътна компания на 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“; гаранции, предоставени от Френската национална железопътна компания на „Financière Sernam“, клауза за прехвърляне), френските органи смятат, че когато продажбата се извършва по пазарна цена по силата на процедура за възлагане на обществени поръчки, позрачна и открита и на цена, по-ниска от цената на ликвидация, тя няма да включва елементи на помощ.
(86)
Освен това, отрицателната цена, представена от „Financière Sernam“ съответства на оценките на независими експерти.
(87)
Френските органи уточняват от друга страна, че клаузата за прехвърляне е включена в Меморандума за съгласие от 21 юли 2005 г. по искане на „Financière Sernam“ и единствено за защита срещу риск от отрицателно решение на Комисията. Френските органи оценяват, че никакво прехвърляне не би било възможно без този вид клауза и твърдят, че Комисията не е взела предвид тази клауза в свое предишно дело. (24)
3. ОЦЕНКА НА КОМИСИЯТА
3.1. ПРИПОМНЯНЕ НА ОСНОВАНИЯТА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 3 ОТ РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(88)
В началото Комисията припомня, че настоящата процедура е открита по силата на член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 година за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора заЕО (25), тъй като Комисията е имала основания да счита, че Франция е приложила неправомерно разрешената помощ при условията, посочени в решението „Sernam 2“, и това става след неправомерното прилагане на разрешената помощ, също съгласно условията, посочени в решението „Sernam 1“.
(89)
Комисията счита за подходящо да припомни причините, които са довели до налагането на условията,предвидени в член 3 от решението „Sernam 2“: (26)
„[…] Като се има предвид неправомерното прилагане на помощ, установено по-горе, и увеличаването на продължителността на плана за преструктуриране, Комисията счита, че „Sernam“ трябва да предостави специална компенсация чрез устойчиво оттегляне от пазарните сегменти, който главно разполагат със свръхкапацитет, за да може одобрението на част от въпросната помощ да бъде оправдано.
В действителност, предоставянето на държавни помощи в пазарите в положение на структурен свръхкапацитет или дори намаляващ, би довело до незабавно разрешение за предприятие, което е трябвало да прекратява дейността си вследствие на своите трудности, да заема изкуствено пазарни дялове, които са изключително насърчени в ущърб на конкурентните предприятия, и финансово стабилни. Така трябва да се избегне помощта, която има нежелани последици, които водят до изгонване от насърчения пазар на финансово стабилните предприятия в полза на тези, които се оказват неспособни да оцелеят със собствени средства.
В този смисъл Комисията счита, че „Sernam“ трябва да постоянно да оттегля дейността си в пазарните сегменти със свръхкапацитет, в конкретния случай на пазарния сегмент на групиране/традиционни куриерски услуги, транспортирани по шосе.
Докато такова оттегляне е предприето вече от Sernam, Комисията счита, че не е достатъчно и това трябва да продължава непрекъснато. Поради тази причина тя счита за необходимо да наложи условия, които: i) ще позволят на „Sernam“ да продължи развитието си в посока на иновационна диверсификация към пазарен сегмент, който следва да се развива (което всъщност не е в свръхкапацитет) и ii) ще позволят да се заменят, на пазарните сегменти със свръхкапацитет или в застой, услугите на „Sernam“ с услуги на други оператори, което има за цел освобождаване на пазарните дялове от „Sernam“ в тези сегменти).
[…]
Комисията също така припомня, че в случай на продажба на цялото предприятие „Sernam“ (активи и пасиви), предвидено от френските органи, условията на решението (възстановяване на пътническите дейности на „Sernam“ от други предприятия и разнообразяване на дейностите на „Sernam“ към железопътен товарен транспорт) във всички случаи трябва да се прилагат. В замяна на това, ако „Sernam“ [трябва] да продаде своите активи „наведнъж“, Комисията припомня, че тези две условия, посочени по-горе, свързани с преструктурирането на компанията, няма да се прилагат, като се има предвид, че „Sernam“ няма да функционира повече под своята правна форма и ще пусне своите пазарни дялове в полза на независим купувач (което може де факто да продължи дейността си с активите на „Sernam“).„
(90)
Решението „Sernam 2“ предвижда два различни сценария за продажба на „Sernam SA“: продажба на цялото предприятие „Sernam SA“ (активи и пасиви), и продажба единствено на активи. В първата хипотеза, предприятието, което придобива активи и пасиви е предмет на условията, посочени в член 3, параграф 1, от решението „Sernam 2“; във втората хипотеза, тези условия не се прилагат.
(91)
От друга страна е подходящо да се припомни по-широкия контекст, в който се вписват решенията „Sernam 1“ и „Sernam 2“ от Комисията. „Sernam SA“, дружество, което постоянно се намира в дефицит, се възползва от оперативните държавни помощи, които му се предоставят от дружеството-майка, Френската национална железопътна компания, и които са необходими за оцеляването на предприятието.
(92)
Беше необходимо да се постави край на изкуственото оцеляване на дружество, което заема неоснователно големи пазарни дялове, тъй като то не е конкурентоспособно. В резултат на това, от една страна, процесът на редовно предоставяне на средства от държавата на дружеството „Sernam“ приключва, а от друга страна нарушенията на конкуренцията, създадени от предоставянето на средства, трябва да изчезнат, като бъдат заменени с компенсаторни мерки. Така трябва да бъдат възстановени 41 млн. EUR несъвместими незаконни помощи, отпуснати на дружеството „Sernamentre“ 2001 и 2004 и трябваше да бъдат спрени компенсаторните мерки, които сосвобождават пазарни дялове в противовес на 503 млн. EUR помощ за преструктуриране.
(93)
Следователно Комисията счита, от самото начало, че начинът по който Франция е продължила да изпълнява решението от 2004 г. противоречи директно на посочените цели. В действителност френските органи са продължили отпускането на оперативни помощи под прикритието на изпълнението на това решение и са положили усилия да запазят икономическата продължителност на предприятието, без да освобождават пазарни дялове, а напротив, държейки да укрепят конкурентното положение на предприятието.
(94)
Следва на този етап да се премине към методично разглеждане на начините, изпълнени от френските органи за постигането на техните цели.
3.2. НЕПРАВОМЕРНО ПРИЛАГАНЕ НА ПОМОЩТА, РАЗРЕШЕНА С РЕШЕНИЕТО „SERNAM 2“
(95)
Френските органи са потвърдили, че условията, посочени в член 3, параграф 1 от решението „Sernam 2“, не са спазени. Оттогава Комисията може да се задоволи да извърши проверка дали Франция е спазила условията, посочени в член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“. За припомняне този параграф е обозначен както следва:
„В случай че „Sernam“ продаде наведнъж всичките си активи до 30 юни 2005 г. на пазарна цена, на юридически независимо от Френската национална железопътна компания дружество и въз основа на открита, прозрачна и недискриминационна процедура, условията по параграф 1 не се прилагат.“
(96)
Както ще бъде посочено по-долу, Франция не е спазила тези условия.
3.2.1. Прехвърлянето на дейностите не е осъществено на 30 юни 2005 г.
(97)
В резултат на това, коментарите на френските органи и на първия жалбоподател на 30 юни 2005 г., че ръководството на Френската национална железопътна компания е приело по принцип само твърдата оферта на „Sernam“. Меморандумът за разбирателство, който ангажира всички страни в транзакцията е бил подписан на 21 юли 2005 г. и различните операции по прехвърляне са изпълнени на 17 октомври 2005 г.
(98)
Комисията е заключила, че прехвърлянето на дейностите на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не се е случило по-късно от 30 юни 2005 г., както обаче условието, поставено от решението „Sernam 2“ е изисквало. Единствено тази причина е достатъчна, за да се заключи, че Франция е приложила неправомерно помощта, разрешена условно с решението „Sernam 2“.
3.2.2. Прехвърлянето на дейности не представлява продажба (27)
(99)
Договорът за продажба в правния ред на държавите-членки на Съюза почива върху принципите, развити с римското право (emptio venditio). Продажбата се състои в прехвърлянето на собственост на благо срещу заплащане на цена. Тази цена трябва да бъде, както подчертава френското правителство по отношение на френското право, положителна цена.
(100)
Транзакция, чрез която лицето, което иска да прехвърли собствеността на едно или повече блага, предлага пари на лицето, което ги взема, не представлява продажба, а различен вид договор.
(101)
В настоящия случай Френската национална железопътна компания е заплатила 59 млн. EUR, съответно на „Sernam SA“ 57 млн. EUR и на „Sernam Xpress“ 2 млн. EUR и е предоставила различни гаранции на „Financière Sernam“. Плащането в размер на 2 млн. EUR от „Financière Sernam“ в полза на Френската национална железопътна компания и на „Sernam SA“ неутрализира рекапитализирането на „Sernam Xpress“, но не на другите елементи от транзакцията. От този момент, договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не може да бъде квалифициран като договор за продажба. Това от друга страна не е оспорено от френските органи, които обясняват, че различните операции по прехвърляне на дейности на„Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не представляват продажба, тъй като френското право не би им позволило да осъществяват продажба, която би постигнала този резултат.
(102)
Комисията заключава, че договорът, сключен между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не представлява продажба. Също така поради тази причина, член 3, параграф 2 от решението „Sernam 2“ не е спазен, тъй като не е налице продажба. Следователно Франция е извършила неправомерно прилагане на разрешената помощ по условен начин посредством решението „Sernam 2“.
3.2.3. Прехвърлянето на активи не представлява продажба на активи, а прехвърляне на съвкупност (активи и пасиви) на „Sernam SA“
(103)
Дори да се приеме, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ представлява продажба, спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предполага, че тази продажба се отнася единствено до активите, а не до цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. Това се дължи на съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение.
(104)
Както е определено в раздел 2.4., прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания към „Financière Sernam“ се основава на използването от „Sernam SA“ на неговото дъщерно дружество, което притежава изцяло, „Sernam Xpress“, на което са прехвърлени активите на „Sernam SA“, както и неговите пасиви, с изключение на някои негови задължения по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Преди това прехвърляне, капиталовата основа на „Sernam SA“ е била рекапитализирана в размер на 57 млн. EUR и този свеж капитал е бил включен в прехвърлените активи. След извършване на прехвърлянето, капиталовата основа на „Sernam Xpress“ се е рекапитализирала в размер на 2 млн. EUR. Акциите на „Sernam Xpress“ са били продадени на „Financière Sernam“ за същата сума (2 млн. EUR).
(105)
Както е посочено в раздел 2.7.1.3., френските органи обосновават това действие с двойното ограничение на френското право и на Решение „Sernam 2“.
(106)
Те се позовават, че общият резултат от действието е същият като този от продажба на активи. То би трябвало да се разбира като продажба на всички активи на „Sernam SA“ съгласно член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(107)
Комисията достигна до различно заключение, поради две причини.
3.2.3.1. Прехвърлянето представлява прехвърляне на всички активи и пасиви в рамките на група, последвано от продажба на акции (share deal) на дъщерното дружество, които ги е получило.
(108)
Извършеното действие от Френската национална железопътна компания е позволило на „Financière Sernam“ да придобие акциите „Sernam Xpress“, следователно да извърши продажба на акции („share deal“).
(109)
Несъмнено, първо, Френската национална железопътна компания е извършила действие, квалифицирано от френското право, според френските органи, като „частичен апорт на активи“ (в действителност на активи и пасиви). При все това, дори анализирано отделно, това действие няма да бъде квалифицирано като „продажба на активи на трета страна“. Тя е извършена за отрицателна цена от 57 млн. EUR и следователно не представлява продажба (вж. раздел 3.2.2.). Освен това, тя се отнася не само до активите, но и до всички пасиви, с изключение на някои задължения на „Sernam SA“ по отношение на дружеството майка, Френската национална железопътна компания. Става дума за прехвърляне на цялост (активи и пасиви) на „Sernam SA“, а не за продажба само на активи (вж. също така раздел 3.2.3.2.).
(110)
В крайна сметка, това прехвърляне се извършва към дъщерно дружество, притежавано изцяло от „Sernam Xpress“, образувание ad hoc и предназначено да получава активите и пасивите на „Sernam SA“ с единствената цел да бъде препродадено на „Financière Sernam“. Този апорт не е извършен за трето и независимо предприятие от Френската национална железопътна компания.
(111)
Като втора стъпка, акциите на „Sernam Xpress“ са продадени на „Financière Sernam“, което вече не представлява продажба на активи на трета страна, а прехвърляне на акции или „share deal“ (и всъщност прехвърляне на цялостта на предприятието).
(112)
Поради това, никое от действията, извършени от Френската национална железопътна компания, не представлява продажба на всички активи на „Sernam SA“ на дружество без юридическа връзка с Френската национална железопътна компания и условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.3.2. Прехвърлянето не се ограничава до активите, а обхваща цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“.
(113)
Съображение 217 от Решение „Sernam 2“, посочено в съображение 89 от настоящото решение, установява, от една страна, ясно разграничаване между продажба на активите, а от друга страна, продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“. От това съображение ясно е видно, че ако френските органи е трябвало, както са възнамерявали в момента на приемането на Решение„Sernam 2“, да извършат продажба на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, те са били длъжни да спазят условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(114)
Резултатът от различните действия по прехвърляне е, че „Financière Sernam“, придобивайки „Sernam Xpress“, придобива цялостта от активи и пасиви на „Sernam SA“ в момента на приемането на Решение „Sernam 2“, със следните изключения: от една страна, активите са нараснали чрез инжекции от 57 млн. EUR в полза на „Sernam SA“ и на 2 млн. EUR в полза на „Sernam Xpress“ (вж. също така раздел 3.2.4. от настоящото решение) и, от друга страна, пасивите са намалели от размера на акционерния заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“, и от размера на задължението за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR.
(115)
Следователно, тези корекции в маржа не могат да скрият факта, че голяма част от активите и пасивите на „Sernam SA“ реално е прехвърлена първо на „Sernam Xpress“ и след това на „Financière Sernam“.
(116)
Прехвърлянето на дейности не представлява продажба на активи, а прехвърляне на цялостта (активи и пасиви) на „Sernam SA“, с няколко изключения. Следователно и поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.4. Прехвърлянето не се ограничава до активите, които е притежавала „Sernam SA“ в момента на Решение „Sernam 2“, а се е увеличило на 59 млн. EUR.
(117)
От страната на активите, Комисията отбелязва също така, че сумата от 59 млн. EUR е добавена чрез рекапитализациите на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и че, в икономически план, като се вземе под внимание плащането от 2 млн. EUR от „Financière Sernam“, тази добавка е от 57 млн. EUR. Такава добавка към активите не е разрешена от член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
3.2.5. Прехвърлянето на дейности не се е извършило посредством прозрачна и открита процедура
(118)
Френските органи са организирали първо прозрачна и открита процедура. При все това, в края на процедурата, Френската национална железопътна компания не е получила никаква обвързваща оферта.
(119)
Вследствие на неуспеха на прозрачната и открита процедура, договорът относно различните действия по прехвърляне на дейностите на „Sernam SA“ е сключен с „Financière Sernam“. Тъй като последното дружество не е участвало като такова и автономно в прозрачната и открита процедура, прехвърлянето на дейности в крайна сметка не е извършено посредством прозрачна и открита процедура.
(120)
Поради тази причина също така, условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, не са спазени.
3.2.6. Финализирането на продажба на активи не е спазена
(121)
В съображение 217 от Решение „Sernam 2“ е обяснено финализирането на продажба на активи както следва:
„Sernam […] ще освободи пазарните си дялове в полза на независимия купувач (който ще може de facto да продължи дейностите му с активите на „Sernam“).“
(122)
Финализирането на продажба на активите е трябвало да освободи пазарните дялове и активите на „Sernam SA“, както и да позволи на трета страна да използва тези активи. Продажбата на активите е имала за цел да се прекрати икономическата дейност на „Sernam SA“.
(123)
Следователно, в случая, дружеството „Sernam SA“ е придобито в своята цялост чрез своето ограничаване, прегрупирано в бъдещото дружество „Financière Sernam“. Икономическата приемственост е обща; освен това, предприятието се освобождава от голяма част от задължението си и е получило свеж капитал в размер на 59 млн. EUR, от които 57 млн. остават икономически за сметка на Френската национална железопътна компания. Поради това, освен факта, че извършената операция не спазва условията, посочени в член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“, тя не позволява да се постигнат преследваните цели с това решение. Тя води при все това икономическия субект до укрепване, което може да увеличи нарушаването на конкуренцията, което мерките, наложени с решението, са имали за цел да смекчат.
3.2.7. Доводите, представени от страна на Франция, не позволяват да се докаже спазването на член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“.
(124)
Доводът на Франция, според който действията, взети в тяхната цялост, биха били равностойни на продажба на всички активи, не може да бъде приет. Всъщност, по естество, първата характеристика на продажба на всички активи е да не се основава на продажба на акции. Поради това, Комисията не може да приеме довода, според който няколко различни правни акта (частичен апорт на активи и на пасиви, след това share deal) биха били равностойни на даден правен акт (продажба на активи) поради това, че единият от правните актове, действително въведен, представлява отричане на търсения правен акт.
(125)
По същия начин, доводът, според който пряка продажба на активи на „Sernam SA“ на „Financière Sernam“ не е възможна във френското право, не може да бъде приет. Първо, следва да се припомни, че Решение „Sernam 2“ е оставило на Франция два алтернативни начина за изпълнение на това решение. Като се приема, че продажбата на активи се оказва неприложима, френските органи винаги биха могли да изпълнят решението като следват възможността, предвидена с член 3, параграф 1 от Решение „Sernam 2“ (разделяне на дейностите, характерни за „Sernam SA“ единствено по експедиране на пратки по релсов път, като пътният превоз е договорен). Второ, ако кредиторите - трети лица наистина са се противопоставили на продажба на отрицателна цена, дружеството „Sernam SA“ би могло да бъде предмет на колективна процедура, така че продажбата на активи би могла да се извърши в рамките на тази процедура.
(126)
В крайна сметка, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Ако френските органи са посетили Комисията на 24 ноември 2004 г. и са ѝ писали официално на 21 декемви 2004 г., за да я информират за избора да се продадат всички активи, без да опишат основните елементи, следва да се подчертае, че в който и да било момент Франция не е уведомила Комисията за промяна на плана за преструктуриране, одобрен условно от последната в Решение „Sernam 2“. Следователно, раздел 3.2.3., Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, (28) потвърждава, че държава членка не може да се отклонява от план за преструктуриране без уведомяване и предварително одобрение от страна на Комисията.
(127)
Следователно, Комисията никога не е давала съгласието си за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
3.2.8. Заключение: Франция не е спазила член 3 от Решение „Sernam 2“ и е злоупотребила с помощта от 503 млн. EUR.
(128)
В заключение, Комисията счита, че член 3 от Решение „Sernam 2“ не е бил спазен. Следователно, с помощта за преструктурирането от 503 млн. EUR, разрешена условно с Решение „Sernam 2“, е злоупотребено.
3.2.9. Помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар.
(129)
Тъй като помощта от 503 млн. EUR е използвана от получателя в нарушение на Решение „Sernam 2“, тя не е съвместима с вътрешния пазар въз основа на това решение.
(130)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не е направила позоваване на нито едно основание за съвместимост, Комисията стига до заключението, че помощта от 503 млн. EUR е несъвместима с вътрешния пазар и трябва да бъде върната, заедно с лихвите, считано от датата на нейното предоставяне.
(131)
Това възстановяване трябва да се извърши от дружеството „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) и след това от „Sernam Xpress“ (чиито активи са придобити от „Financière Sernam“ след универсално правоприемство на притежанието). Всъщност следва да се приеме най-напред, че дружеството „Sernam Xpress“ е придобило всички активи и част от пасивите на дружеството „Sernam SA“ в резултат на сделка, извършена в рамките на групата. „Sernam Xpress“ е продължило икономическата дейност на „Sernam SA“ (вж. също така подробните доказателства в раздел 3.3.). След това, поради универсалното правоприемство на активи, „Financière Sernam“ представлява законния приемник на „Sernam Xpress“. В крайна сметка, „Financière Sernam“, както и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“ продължават икономическата дейност на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 503 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
3.3. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ПОМОЩТА ОТ 41 МЛН. EUR
(132)
Държавната помощ от 41 млн. EUR, която е трябвало да бъде възстановена от Франция от получателя съгласно Решение „Sernam 2“, е била записана в пасива на фалита на дружеството „Sernam SA“.
(133)
Френските органи считат, че съгласно член 4 от Решение „Sernam 2“, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ посредством процедура, която те окачествяват като прозрачна и открита, би довело до разделяне на задължението за възстановяване единствено на дружеството „Sernam SA“.
(134)
Член 4 от Решение „Sernam 2“ е със следното съдържание:
„Всяка пълна или частична продажба на „Sernam“ се извършва на пазарна цена и и въз основа на открита за всички конкуренти и прозрачна процедура. При тези условия, в случай че дружество „Sernam“ продължи дейността си, негова ще бъде отговорността за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR.“
(135)
Член 4 разграничава дали е имало или не прекъсване на икономическата дейност на „Sernam“. В случай на изчезване на тази дейност, липсва основание за възстановяване от тези, които са придобили активите на пазарна цена в рамките на прозрачна и открита процедура.
(136)
Комисията отбелязва, от друга страна, че в практиката си, Съдът и Общият съд придават решаващо значение на същите тези фактори.
(137)
По дело SMI (29) се разграничават две хипотези в случай на продажба на дейности, които са се възползвали от помощ, а именно продажбата на дялови участия на предприятието, в резултат на която предприятието, което се е възползвало от помощите, запазва статута си на юридическо лице (share deal), и продажбата на всички или част от активите на предприятието на друго предприятие, в резултат на която подпомогнатата икономическа дейност не се упражнява повече от същото юридическо лице (asset deal).
(138)
По отношение на share deal, Съдът на ЕС приема, че: (30)
„[…] в случаите, в които дружество, което е получило неправомерна държавна помощ, се придобива на пазарна цена, т.е. на най-високата цена, която даден частен инвеститор е бил готов да заплати за това дружество при нормални условия на конкуренция в ситуацията, в която то се е намирало - особено след получаването на държавни помощи, - елементът на държавна помощ се оценява спрямо пазарната цена и се включва в покупната цена. При такива условия, купувачът се е ползвал от предимство по отношение на останалите оператори на пазара (вж. също дело от 20 септември 2001 г., Banks, C-390/98, Recueil, стр. I-6117, точка 77).
Когато става дума за настоящия въпрос, предприятието, на което държавните помощи са били отпуснати, запазва статута си на юридическо лице и продължава да извършва дейностите, субсидирани с държавните помощи. Поради това е обичайно това предприятие, което запазва конкурентното предимство, свързано с посочените помощи, и то е това, което е длъжно да възстанови сума, равна на тази на помощите. […]“
(139)
По отношение на asset deal, Съдът на ЕС процедира по следния начин: (31)
„определено е възможно, в случай на създаване на отделени дружества с цел продължаване на някои от дейностите на предприятието, получило помощта, при несъстоятелност на това предприятие дружествата също по необходимост да бъдат задължени да възстановят въпросната помощ, ако бъде установено, че те действително продължават да се възползват от конкурентното предимство, свързано с получаването на помощта. Такъв би могъл всъщност да бъде случаят, по-специално, когато тези дружества за разделяне извършват придобиването на акиви на дружеството в производство по ликвидация без да платят в замяна цена в съответствие с условията на пазара или когато се установи, че създаването на такива дружества би могло да доведе до заобикаляне на задължението за възстановяване на тези помощи.“
(140)
Същото това разграничаване може да се открие в решение по дело Seleco. (32) В това решение по дело Съдът на ЕС потвърждава, че може да се наложи Комисията да изисква възстановяването да не се ограничава до първоначалното предприятие, а да се разпростре и върху предприятието, което осигурява трайното му съществуване с помощта на средствата за производство, които са му били прехвърлени, когато определени елементи на прехвърлянето позволяват да се установи наличието на икономическа приемственост между двете образувания. Съдът на ЕС също така е приел полезността на следните показатели с цел да се установи икономическа приемственост: предметът на прехвърлянето (активи и пасиви, запазване на работната сила, групи активи), цената на прехвърлянето, идентичността на акционерите или на собствениците на предприятието приобретател и на предприятието прехвърлител, моментът на извършване на прехвърлянето (след началото на проучването, откриването на процедурата или окончателното решение) или пък икономическата логика на сделката. (33)
(141)
Изглежда уместно да се отбележи, че продажбите на активи по делата SMI и Seleco са извършени в рамките на колективна процедура, под надзора на съдия. Те са се отнасяли само до част от активите на предприятия, подлежащи на колективната процедура. Освен това, Съдът на ЕС не е установил, че те не са отговаряли на пазарните условия.
(142)
Общият съд е анализирал asset deal в решение по дело CDA (34) и по-специално е проверил дали е имало в конкретния случай индикации, позволяващи да се заключи заобикаляне на разпореждане за възстановяване чрез частична продажба на активи. Общият съд е счел, че такова желание не е било установено от Комисията в конкретния случай и че CDA не е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Общият съд е основал тази констатация на два фактологични елемента: продажбата е била ограничена до част от активите, продадени en bloc и този начин на действие (именно продажбата en bloc) е позволила да се получи сума по-висока от тази, която би била получена чрез продажбата отделно на елементите от въпросните активи.
(143)
Следва да се разгледа прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ в светлината на критериите, разработени от Съда и Общия съд, с цел да се установи дали е уместно да се разшири възстановяването до „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
(144)
По отношение първо на прехвърлянето на всички активи и пасиви, с изключение на три финансови пасива (акционерен заем, изтеглен от „Sernam SA“ от групата SNCF, пасив, свързан с прекратяването на договора „IBM - GPS“; задължение за обезщетяване на несъвместимата помощ от 41 млн. EUR) от „Sernam SA“ за „Sernam Xpress“, Комисията счита, че това прехвърляне е покрило цялостта на предприятието (вж. раздел 3.2.3.). Така че има икономическа приемственост между „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“. Това разграничава настоящия случай от фактите, които са дали повод за дела SMI, Seleco и CDA, които са се отнасяли само до продажбата на част от активите. Освен това, прехвърлянето е извършено в рамките на групата. След окончателно решение на Комисията, с което се нарежда възстановяването на помощта и нейната единствена икономическа логика е да се позволи продължаването на дейностите по „Sernam 2“, без да се спазват условията, наложени с член 3 от Решение „Sernam 2“. Всички критерии, за да се покаже икономическата приемственост по смисъла на решението и делото Seleco, са налице.
(145)
Комисията отбелязва, че впрочем прехвърлянето към „Sernam Xpress“ не съответства на пазарните условия. Прехвърлянето към „Sernam Xpress“ се е извършило при отрицателна цена и не е в резултат на прозрачна и открита процедура (вж. раздел 3.2.5.). Към отрицателната цена от 57 млн. EUR, която е замислена като оперативна помощ, позволяваща да се покрият загубите на „Sernam Xpress“ за 2005 и 2008 г., (35) се добавя опростяването на задължение на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR (вж. съображение 27). В крайна сметка, Комисията отбелязва също така, че пасивите, които остават в „Sernam SA“, са задължения към трети страни, а не към Френската национална железопътна компания. С капиталова инжекция от 57 млн. EUR, Френската национална железопътна компания е позволила на „Sernam Xpress“, поне за периода 2005-2008 г., да изплати тези кредити в тяхната цялост. Ако, в замяна, Френската национална железопътна компания е продала само активите на положителна цена, задълженията на „Sernam SA“ по отношение на трети страни са били платени само в размер на приходите от продажбата. Това е допълнителен признак, че договорното равновесие между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“ не съответства на пазарните условия.
(146)
Също така следва да се отбележи, че отрицателната цена от 57 млн. EUR е по-висока от най-добрата оферта, получена по време на безрезултатната тръжна процедура, която е била отрицателна цена от 56,4 млн. EUR (оферта от втори кръг [кандидат 5]).
(147)
Прехвърлянето е позволило на „Sernam Xpress“ да избегне разпореждането за възстановяване от 41 млн. EUR, което е било задължение на „Sernam SA“ и му е позволило да продължи дейностите на „Sernam SA“ без да се налага да възстановява тази помощ и без да се налага да спазва условията на член 3 от Решение „Sernam 2“.
(148)
Поради тези причини, Комисията стига до заключението, че прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Sernam Xpress“, в резултат на което „Sernam Xpress“ е запазило ефективното изпълнение на конкурентното предимство, свързано с получаването на отпуснатите помощи. Всъщност е имало икономическа приемственост между двете дружества, а прехвърлянето съответства на заобикаляне на разпореждането за възстановяване, което е задължение на „Sernam SA“.
(149)
Както е обяснено в дела SMI и Seleco, продажбата на акции на дружество - получател на незаконосъобразна помощ от акционер на трета страна не оказва влияние върху задължението за възстановяване. Следователно, продажбата на дялови участие на „Sernam Xpress“ на „Financière Sernam“ не е довела до освобождаване на „Sernam Xpress“ от задължението за възстановяване на помощта от 41 млн. EUR.
(150)
В резултат на сливането между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“, задължението за възстановяване се е прехвърлило на „Financière Sernam“. Освен това, дружеството и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта от 41 млн. EUR, първоначално отпусната на „Sernam SA“.
(151)
От друга страна, поради причините, изложени в точка 3.4 по-долу, доводите, изведени от френските органи за прилагането на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика, трябва да бъдат отстранени.
3.4. ОТНОСНО НОВИТЕ ПОМОЩИ, ОТПУСНАТИ НА „SERNAM XPRESS“
(152)
Меморандумът за разбирателство от 21 юли 2005 г. предвижда известен брой мерки, които биха могли да представляват нови помощи (вж. съображение 36 по-долу). Комисията следва да провери дали тези мерки представляват нови помощи и дали, ако е приложимо, тези помощи могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(153)
Според френските органи, всички тези мерки ще бъдат в съответствие с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. Френската национална железопътна компания би прехвърлила дейностите на „Sernam SA“ към дружеството, което е представило най-добрата оферта при прозрачна и открита тръжна процедура, и тази оферта, дори да се състои в отрицателна цена, ще бъде с по-малко разходи за държавата акционер, отколкото ликвидацията на „Sernam“.
(154)
Комисията счита, че при положение на възстановяване на помощта, не е уместно да се прилага принципа на пазарния инвеститор. Държавата действа при възстановяването на помощ според задълженията, които има съгласно правото на Съюза, а не като държава акционер.
(155)
Комисията отбелязва, от друга страна, че член 3, параграф 2 от Решение „Sernam 2“ предвижда продажбата на активи като еквивалент на компенсаторните мерки, наложени с член 3, параграф 1. Съгласно точка 40 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (36), прекратяването на губеща дейност не може да се счита за компенсаторна мярка. Отрицателната цена, одобрена между Френската национална железопътна компания и „Financière Sernam“, показва, че става дума за прекратяването на губеща дейност, което не може да бъде еквивалент на компенсаторна мярка. В случая, отрицателната цена съответства на оперативна помощ за предприятието, което по естество е неспособно да намали нарушаването на конкуренцията.
(156)
От друга страна, ако трябва да се приеме позицията, защитавана от Франция, Франция би могла да избегне задължението си за възстановяване от „Sernam SA“ и от всяко дружество, което продължава икономическата си дейност с несъвместимата помощ от 41 млн. EUR, обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, както и помощта от 503 млн. EUR, прилагана със злоупотреба. Такъв резултат би бил в пълно противоречие със съдебната практика на Съда на ЕС, според която държавата членка се приканва да възстанови помощта незабавно като използва всички налични правови мерки, включително конфискацията на активите на предприятието и, при необходимост, неговата ликвидация, ако то не е в състояние да извърши въпросното възстановяване. (37)
(157)
Приемането на позицията, защитавана от Франция, би достигнало също така до дискриминация между частното предприятие и обществото предприятие. Докато държавата би се стремила към възстановяването от частното дружество, ако е необходимо до неговата ликвидация, публичното предприятие би могло да избегне тази съдба при единственото условие, че е по-евтино за държавата да го продаде за отрицателна цена, отколкото да възстанови неправомерните и несъвместими помощи, които е получило.
(158)
Поради тези причини, Комисията счита, че Франция не може да прибегне до принципа за частния оператор в условията на пазарна икономика, за да избегне мерките, предвиден с Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година за понятието „държавна помощ“.
(159)
Следва да се установи дали въпросните мерки са поверили предимство на „Sernam Xpress“ или на „Financière Sernam“. Тези две предприятия, които по-късно се сливат, не е необходимо да се прави разграничаване между отпуснатите предимства за едното или за другото. Останалите три критерия за наличието на помощ са изпълнени: мерките са предоставени от ресурсите на публично предприятие, Френската национална железопътна компания; Френската национална железопътна компания представлява орган от публичния сектор (EPIC), предмет на много внимателно наблюдение от държавата; за отпускането на предимството също така отговаря държавата. Тъй като „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ действат в областта на пътния транспорт, който е отворен за конкуренция в рамките на Съюза, предимството рискува да наруши конкуренцията и да повлияе върху обмена между държавите членки.
3.4.1. Относно рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания
(160)
Чрез рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam SA“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. Това предимство след това е прехвърлено с другите активи и пасиви на „Sernam Xpress“.
3.4.2. Относно рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания
(161)
Чрез рекапитализацията от 2 млн. EUR на „Sernam Xpress“ чрез Френската национална железопътна компания, „Sernam Xpress“ е получила значително финансово предимство, с което не разполагат неговите конкуренти. При все това, Комисията отбелязва, че Френската национална железопътна компания е получила от „Financière Sernam“ плащане от 2 млн. EUR, което неутрализира рекапитализацията от 2 млн. EUR, каквато оттогава не е поверявана предварително.
3.4.3. Относно отказа от вземания на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“
(162)
Както е обяснено в съображение 33, прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ не обхваща кредита на Френската национална железопътна компания към „Sernam SA“ за сума от 38,5 млн. EUR. Като отказва тези кредити, Френската национална железопътна компания предоставя предимство на сума, равна на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.4. Относно гаранциите, предоставени от Френската национална железопътна компания
(163)
При прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, Френската национална железопътна компания е предоставила следните гаранции:
-
тя се е ангажирала да приключи в определен срок подготовката на съответия обект (Valenton), необходим за експлоатацията на товарния железопътен превоз (TBE), в противен случай с наказание от глоба от 1 милион EUR в случай на закъснение;
-
тя се е ангажирала да покрие евентуално увеличение на наемите на новите експлоатационни площадки, с ограничение до разлика от най-много 3 млн. EUR;
-
тя е удължила с три години правото на връщане на […] железничари, преместени в рамките на „Sernam“;
-
тя е удължила с три години социален протокол, гарантиращ на […] работниците в „Sernam“ преразпределение в рамките на Френската национална железопътна компания в случай на освобождаване от работа (от „Sernam“);
-
Френската национална железопътна компания е гарантирала „продължителността на товарния железопътен превоз (TBE)“ (38) и достъпа до товарния железопътен превоз (39). В това отношение, Френската национална железопътна компания е платила 3 млн. EUR на „Sernam Xpress“.
(164)
Що се отнася до първите две гаранции е очевидно, че те предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Всъщност, при липса на тези две гаранции, „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да понесат въпросните разходи.
(165)
Що се отнася до гаранциите „TBE“, Комисията счита, че те намаляват значително риска за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“. Тя им предоставя предимство.
(166)
Според Франция, гаранцията, предоставена на железничарите, в действителност е в полза на Френската национална железопътна компания. Всъщност, Френската национална железопътна компания би преместила известен брой железничари в рамките на „Sernam SA“. Тези железничари, разходите във връзка с които са понесени от „Sernam SA“, биха притежавали правото да се върнат във Френската национална железопътна компания при поискване. В светлината на опасенията, които една приватизация би могла да породи, Френската национална железопътна компания е разширила периода, през който железничарите могат да упражняват това право с цел да се избегне масово връщане от тяхна страна, което би било по-скъпо за Френската национална железопътна компания при поискване.
(167)
Комисията счита, че при липса на тази гаранция, железничарите най-вероятно биха поискали връщането си във Френската национална железопътна компания в момента на прехвърляне на дейностите. „Sernam Xpress“ би трябвало да ги замести с нови работници с частен статут. Комисията счита, че е вероятно във връзка с въпроса заплатата на тези нови работници да бъде по-висока от тази на железничарите, което би компенсирало допълнителните разходи за „Sernam Xpress“ в резултат на техния по-ограничен опит или още трудности за набиране на голям брой нови работници в кратък период от време.
(168)
По отношение на разширяването на гаранцията за преразпределение за срок от три години, Франция счита, че е индивидуално право, предоставено на някои работници от Френската национална железопътна компания. Нито „Financière Sernam“, нито „Sernam Xpress“ не биха били страни по това споразумение.
(169)
Комисията не споделя този анализ. Всъщност, тази гаранция прави по-привлекателно оставането на работа в „Sernam Xpress“ през въпросния период без „Sernam Xpress“ да трябва да понесе и най-малките допълнителни разходи.
(170)
Комисията стигна до заключението, че гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания в протокола от 21 юли 2005 г., с изключение на гаранцията за железничарите, предоставят предимство на „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
(171)
Докато стойността на първите три гаранции може лесно да се изчисли (1 милион EUR, 3 млн. EUR и 3 млн. EURсъответно), случаят за гаранцията за преразпределение на работниците не е такъв. Франция е трябвало да установи увеличение на заплатата, което „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“ е трябвало да предостави на работниците при липса на такава гаранция за постигане на същата цел.
3.4.5. Относно продажната цена
(172)
В съображение 164 от решението за откриване, Комисията също така си е задала въпроса относно познаването дали „платената“ отрицателна цена от „ Financière Sernam“ е отговоряла на пазарната стойност. В това отношение, Комисията отбелязва, че междувременно е настъпило сливане между „Sernam Xpress“ и „Financière Sernam“ и че евентуална помощ за „Financière Sernam“, състояща се от твърде завишена отрицателна цена, не би надвишила 57 млн. EUR помощ, които „Sernam Xpress“ е получила като нова помощ. Поради това вече не е необходимо произнасяне по въпроса за евентуална помощ за купувача.
3.4.6. Заключение относно наличието на нови помощи
(173)
Мерките от Меморандума за разбирателство от 21 юли 2005 година, описани в настоящия раздел 3.4, представляват нови помощи за „Sernam Xpress“/„Financière Sernam“.
3.4.7. Несъвместимост с вътрешния пазар и възстановяване
(174)
Според практиката на Съда на ЕС, държавата членка следва да направи позоваване на основанията за съвместимост на една помощ. Тъй като Франция не се е позовала на никаква причина за несъвместимост, Комисията стига до заключението, че тези помощи са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, увеличени заедно с лихвите.
(175)
Това възстановяване следва да се извърши от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност, получила помощта, преди упражнявана от „Sernam Xpress“ (слято с „Financière Sernam“).
3.5. ОТНОСНО КЛАУЗАТА
(176)
Меморандумът за раззбирателство от 21 юли 2005 година съдържа клауза в случай на отрицателно решение на Европейската комисия в рамките на петте години след сключването на Меморандума за разбирателство. Тази клауза би могла да представлява също така нова помощ. При все това, в подобен случай, решението би се състояло в нейната неприложимост. Тъй като клаузата всъщност остава неприложима, този резултат е постигнат. Следователно не е необходимо да се анализира допълнително въпросната клауза.
3.6. ОТНОСНО ОПРАВДАНИТЕ ОЧАКВАНИЯ
(177)
Доводът, изтъкнат от френските органи, според който постъпките (като тяхното посещение в Комисията на 24 ноември 2004 г. и тяхното писмо от 21 декември 2004 г.), извършени добросъвестно пред Комисията в съответствие с тяхното задължение за сътрудничество, би породил оправдани очаквания в съотвествието на прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“ с Решение Sernam 2 и правото на Съюза не би могло да бъде запазено.
(178)
Всъщност, информацията, съобщена от Франция, е била ограничена до информиране на Комисията за избора да се продадат всички активи без да се описват основните елементи на действията по прехвърляне на активи на „Sernam SA“. По-специално, Информационна бележка от 21 декември 2004 година до Комисията е ограничена до посочване на някои елементи относно организацията на процеса на прехвърляне на активи, относно неговото открито и прозрачно естество с цел да се стигне до продажба при пазарна цена преди 30 юни 2005 г.
(179)
Никой от следните елементи не е поставен на вниманието на Комисията:
1)
факта, че предвиденото прехвърляне се основава на прехвърляне на активи и пасиви в рамките на групата в рамките на друг правен субект („Sernam Xpress“), последвано от прехвърляне на този друг субект (share deal);
2)
факта, че част от пасивите ще бъдат прехвърлени с активите и че само разпореждането за възстановяване относно помощта от 41 млн. EUR и задълженията на Френската национална железопътна компания за сума от 38,5 млн. EUR ще останат в пасива на „Sernam SA“;
3)
факта, че Франция е склонна да рекапитализира „Sernam SA“ и „Sernam Xpress“ в случай на предложение за възстановяване на дружеството при отрицателна цена.
(180)
Поради липса на информация относно тези елементи, Комисията не е могла да предвиди начина, по който Франция в крайна сметка изпълнява Решение „Sernam 2“. Напротив, Бележка от 21 декември 2004 година подсказва, че прехвърлянето ще бъде извършено без разграничаване между пасивите и при положителна цена, тъй като тя посочва, че „[]след като продажбата бъде изпълнена, продуктите, получени в резултат от нея, ще бъдат използвани за възстановяването на пасивите на юридическото лице „Sernam“, сред които несъвместимата помощ, в рамките на обичайните национални процедури“.
(181)
Ако, като се има предвид отрицателното естество на цените, предложени за активите на „Sernam SA“, възможността за рекапитализация (елемент 3) се е показала само при получаването на офертите, поне принципът на продажба на активи с част от пасиви (елемент 2) е трябвало по принцип да бъде познат на Франция, когато е изготвила своята Бележка от 21 декември 2004 година. Въпреки това, френските органи не могат да претендират да се възползват от оправдани очаквания без да са информирали непосредствено на 21 декември 2004 г. или по-късно Комисията за тези съществени елементи.
(182)
Не на последно място, ако френските органи са изпитвали затруднения да изпълнят Решение „Sernam 2“, те е следвало да се обърнат към Комисията, за да се достигне, със съгласието на Комисията, до решение относно друга схема съгласно принципа на лоялното сътрудничество, предвиден с член 4, параграф 3 от ДЕС. Раздел 3.2.3 от Насоки на Общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (40) потвърждава, че в съответствие с този общ принцип, държава членка не може да се отклонява от плана за възстановяване без нотификация и предварително одобрение от Комисията.
(183)
Освен това, Комисията никога не е давала каквото и да било съгласие за прехвърляне на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция.
(184)
Комисията стигна до заключението, че нито Франция, нито получателите на помощта не могат да се позоват на каквито и да било оправдани очаквания.
4. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(185)
Комисията стигна до заключението, че условията на Решение „Sernam 2“ не са били спазени. Следователно, с мерките за помощ, разрешени с Решение „Sernam 2“, е било злоупотребено съгласно член 16 от Регламент (ЕО) № 659/1999. Поради липса на позоваване на съображения за съвместимост от Франция за тези помощи, те са несъвместими с вътрешния пазар. Франция трябва да предприеме всички мерки, за да извърши възстановяването на тези помощи и лихви.
(186)
Размерът на тези суми възлиза на 503 млн. EUR. Той се състои, от една страна, от различни помощи за възстановяването на сума от 2 938 млн. франка или 448 млн. EUR. Тези помощи са представени в таблица 3 от Решение от 30 април 2003 година, чиито основни елементи са отчетени в таблицата по-долу:
(FRF million)
Initial capital
44
Financing of losses 2000
698
Financing of losses 2001
252
Financing of restructuring: SNCF contribution
1 300
Financing of restructuring: equity loan from SNCF
250
Additional costs for railwaymen
394
Total restructuring aid
2 938
(187)
За да се достигне сумата от 503 млн. EUR, следва да се добави сумата на помощите, изплатени в рамките на договорите за транспортиране на багажи и на преса за сума от 34 млн. EUR и в рамките на договори за снабдяване за сума от 21 млн. EUR.
(188)
За повече информация, Решение „Sernam 1“ от 23 май 2001 година съдържа по-подробно описание.
(189)
За да се извърши ефективно и незабавно възстановяване на помощта, френските органи следва да предоставят дата, на която всяка помощ е била предоставена на разположение на получателя (41). От тази дата лихвите при възстановяване ще трябва да се изчисляват за всяка мярка с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 (42).
(190)
Освен това, помощта от 41 млн. EUR, вече счетена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, трябва да бъде възстановена, увеличена заедно с лихвите, изчислени по същия метод.
(191)
В крайна сметка, рекапитализацията от 57 млн. EUR, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности от „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар. Тези нови помощи трябва да бъдат възстановени, увеличени с лихвите, изчислени по същия метод. За метода на изчисление на сумите, които следва да се възстановят, Комисията препраща към съображения 171 и 189 от настоящото решение.
(192)
За да се установи сумата на помощта, която следва да се възстанови, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, получени от Френската национална железопътна компания в рамките на ликвидацията на дружеството „Sernam SA“ за възстановяването на помощта от 41 млн. EUR плюс лихвите и/или акционерния заем плюс лихвите.
(193)
В случай, че Френската национална железопътна компания е получила общо възстановяване за всички задължения, Франция би могла да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания в резултат на ликвидацията на „Sernam SA“, само пропорционално на съотношението между сумата на двете мерки за помощ, които са били регистрирани и общата сума на задълженията, вписани в пасива на дружеството „Sernam SA“.
(194)
Това възстановяване, включително възстановяването на помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“, следва да се извършат от „Financière Sernam“, както и от дъщерните му дружества, „Sernam Service“ и „Aster“, които понастоящем продължават икономическата дейност като са се възползвали от помощта, преди упражнявана от „Sernam SA“ (понастоящем ликвидирано) а, преди това, от „Sernam SA“.
(195)
Ясно е, че „Sernam Xpress“ и оперативните му дъщерни дружества „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили икономическата дейност на „Sernam SA“, тъй като прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, извършено от Франция, е имало точно тази цел. От друга страна, елементите от досието показват, че „Sernam Xpress“, „Sernam Services“ и „Aster“ са продължили да извършват дейността като са се възползвали от помощта според текущия бизнесплан на „Sernam SA“ и със същия персонал. След това, на 30 юни 2011 г., дружеството „Financière Sernam“, едноличен собственик, е закрило дружеството „Sernam Xpress“ и е погълнало активите му. „Financière Sernam“ представлява по този начин законен приемник на „Sernam Xpress“, както и негов икономически наследник, тъй като „Financière Sernam“ е това дружество, което притежава и контролира пряко оперативните дъщерни дружества, които са „Sernam Services“ и „Aster“. Освен това, „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, по-специално „Sernam Services“ и „Aster“, продължават дейността на „Sernam SA“ и на „Sernam Xpress“ и продължават да се възползват от помощта. От друга страна, през май 2011 г., „Sernam Services“ е получило апорт на активи, с прехвърлянето на марката „Sernam“, която е оценена на стойност 15 млн. EUR, без да плати подходяща компенсираща полза. Що се отнася до „Aster“, от друга страна, то се е възползвало през март 2008 г. от апорт от 5 млн. EUR в безналична форма, сума, която е оставена в негова полза през юли 2008 г.; от друга страна, тя е била рекапитализирана през декември 2011 г. с оставяне на 5 599 998 EUR, вписани в безналична форма. Тези две дъщерни дружества са се възползвали от помощите, първоначално отпуснати за „Sernam SA“ и за „Sernam Xpress“ не само в качеството на дружества, участващи в групата и поради факта, че те продължават дейността, но и поради факта за прехвърлянето на някои активи или мерки за рекапитализация в тяхна полза.
(196)
Следва да се уточни, че „Sernam SA“ е резултат от преобразуването в акционерно дружество на „Sernam SCS“ в края на 2011 г. (вж. по този въпрос Решение „Sernam 2“, съображение 11). „Sernam SCS“ по този начин е първоначалният получател на част от въпросните помощи.
(197)
Тъй като дружеството „Financière Sernam“, както и дъщерното му дружество „Sernam Services“, които са поставени под финансов надзор, на 31 януари 2012 г., и „Aster“, дъщерно дружество на „Financière Sernam“, по отношение на което е започнало производство за съдебна ликвидация на 3 февруари 2012 г., френските органи се приканват да определят сумата на помощите, да изчислят лихвите, да възстановят в най-кратки срокове, за да могат те да бъдат регистрирани в пасива на тези предприятия.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Държавните помощи в размер на 503 млн. EUR, отпуснати от Франция за „Sernam SCS“ (станало „Sernam SA“) и одобрени от Комисията с Решение 2006/367/ЕО (43) от 20 октомври 2004 година са били иизползвани със злоупотреба. Те са несъвместими с вътрешния пазар. От тези помощи са се възползвали също така „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. От държавната помощ в размер на 41 млн. EUR, отпусната от Франция на „Sernam SCS“ и обявена за несъвместима с Решение „Sernam 2“, също така се е възползвало дружеството „Sernam Xpress“, както и „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
3. Рекапитализацията от 57 млн. EUR на „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания, опростяването на задължения към „Sernam SA“ от Френската национална железопътна компания на стойност 38,5 млн. EUR и гаранциите, получени от Френската национална железопътна компания при прехвърлянето на дейности на „Sernam SA“ към „Financière Sernam“, с изключение на гаранцията, предоставена на железничарите, представляват също така държавни помощи, несъвместими с вътрешния пазар.
Член 2
1. Франция трябва да възстанови помощите, посочени в член 1, от „Financière Sernam“ и дъщерните му дружества, „Sernam Services“ и „Aster“.
2. Сумите, които следва да се възстановят, генерират лихви от датата, от която те са били предоставени на разположение на получателя, до тяхното ефективно възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 година.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, е незабавно и ефективно.
2. Франция осигурява прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
3. В рамките на това изпълнение, Франция може да вземе предвид евентуалните суми, възстановени от Френската национална железопътна компания след ликвидацията на „Sernam SA“ при условията, посочени по-горе.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение Франция предоставя на Комисията следната информация:
а)
датата, на която всяка мярка за помощ е била предоставена на разположение на получателя, общата сума (главница и лихви), която получателят трябва да възстанови за всяка от мерките за помощ;
б)
подробно описание на вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и на планираните такива;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Франция информира редовно Комисията за хода на националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията, Франция предоставя незабавно информация за вече предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение и за планираните такива. Тя предоставя също така подробна информация относно размера на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 9 март 2012 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. március 9.)
az SA.12522. (C 37/08.) számú Állami támogatásról - Franciaország - A „Sernam 2” ügyben hozott határozat végrehajtása
(az értesítés a C(2012) 1616. számú dokumentummal történt)
(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/398/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: EUMSZ) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az említett cikkeknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (2),
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSJOGI HÁTTÉR
(1)
A Bizottság 2001. május 23-án jóváhagyta az SCS Sernam (Sernam betéti társaság) szerkezetátalakításához nyújtott támogatást, amelynek nyomán a vállalat 2001 decemberétől Sernam SA névvel részvénytársasággá alakult (a továbbiakban: a „Sernam 1” határozat) (3).
(2)
2004. október 20-án a Bizottság végleges határozatot fogadott el, amelyben megerősítette, hogy a „Sernam 1” határozattal jóváhagyott 503 millió EUR összegű támogatás bizonyos feltételek mellett összeegyeztethető a belső piaccal (a továbbiakban: a „Sernam 2” határozat) (4). Ez a határozat egyúttal megállapítja, hogy 41 millió EUR összegű - a belső piaccal összeegyeztethetetlen - kiegészítő támogatás merül fel, amelyet Franciaországnak vissza kell fizettetnie.
(3)
2005. június 24-i levelében egy harmadik fél (a továbbiakban: az első panaszos) kifogásolta a „Sernam 2” határozat nem megfelelő alkalmazását (5).
(4)
2006. február 22-én az első panaszos mulasztás megállapítása iránti keresetet is benyújtott a Bizottság ellen, amennyiben utóbbi az adott időszakban nem járt el az említett panasz ügyében.
(5)
2006. április 10-i levelében a Mory Group társaság második érdekelt félként (a továbbiakban: a második panaszos) szintén panasszal fordult a Bizottsághoz (6).
(6)
A két panaszos érdemben úgy ítélte meg, hogy a „Sernam 2” határozatot nem megfelelően hajtották végre, és azt kérte, hogy a Bizottság indítson új hivatalos vizsgálati eljárást a „Sernam 2” határozat Franciaország általi végrehajtása ügyében.
(7)
A Bizottság 2008. július 16-i levelében tájékoztatta Franciaországot arról a határozatáról, hogy a „Sernam 2” határozat Franciaország általi végrehajtása tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2 bekezdésében előírt eljárást (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat). A Bizottság többek között kétségeinek adott hangot azt illetően, hogy összeegyeztethetők-e a „Sernam 2” határozattal a Franciaország által a saját bevallása szerint e határozat végrehajtása érdekében választott intézkedések, illetve amiatt, hogy ezek az intézkedések újabb állami támogatást tartalmazhatnak.
(8)
Az eljárást megindító bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (7). A két panaszos érveit e határozat (16) preambulumbekezdése foglalja össze. Ugyanebben a határozatban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a „Sernam 2” határozat Franciaország általi végrehajtására vonatkozó észrevételeiket.
(9)
2008. október 8-án a francia hatóságok benyújtották az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételeiket.
(10)
A Bizottsághoz érkeztek a határozattal kapcsolatos észrevételek az érdekelt felek részéről. Az első panaszos 2008. november 13-án nyújtott be észrevételeket. A Société nationale des chemins de fer (a továbbiakban: SNCF) 2009. február 6-án továbbított észrevételeket. A Butler Capital Partners (a továbbiakban: BCP) befektetési alap 2009. február 9-én nyújtott be észrevételeket. A Bizottság a beérkezett észrevételeket véleményezés céljából 2009. március 25-én továbbította Franciaországnak, és 2009. május 7-én megkapta a francia hatóságoknak az első panaszos észrevételeihez fűzött megjegyzéseit.
(11)
2011. március 15-én a második panaszos felszólította a Bizottságot, hogy a „Sernam 2” határozat végrehajtási feltételeinek ellenőrzése érdekében hajtson végre vizsgálati intézkedéseket. A Bizottság 2011. május 18-án adott választ, amelyben felsorolta az eljárást megindító határozat elfogadása óta hozott vizsgálati intézkedéseket.
(12)
2009. november 25-én és 2011. november 29-én a Bizottság információkérést intézett a francia hatóságokhoz. Ezekre 2010. január 15-én, illetve 2012. január 25-én érkezett válasz.
1.2. NEMZETI ELJÁRÁSJOGI HÁTTÉR
(13)
2007. január 3-án a Mory Group társaság arra kérte a francia hatóságokat, hogy fogadjanak el két számlakövetelési határozatot: 1) egyet a Sernam SA ellen a „Sernam 2” határozatban a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított és a panaszos szerint Franciaország által ténylegesen vissza nem követelt 41 millió EUR összegű támogatásra vonatkozóan, és 2) egy másikat a Franciaország által a Sernam SA szerkezetátalakításához nyújtott, a Sernam SA eszközeinek átruházását célzó állítólagos támogatás (meg nem nevezett) kedvezményezettje ellen (az átruházási művelet részletes ismertetését lásd e határozat 2.4. szakaszában).
(14)
A gazdasági, pénzügy- és ipari miniszter levélben elutasította a második panaszos kérelmeit. Az elutasításról szóló határozat ellen a Mory Group társaság a hatáskör túllépése miatt keresetet nyújtott be a párizsi közigazgatási bírósághoz. A Bizottság tudomása szerint ez a jogvita még nem zárult le.
(15)
Ezenfelül 2012. január 31-én szanálási eljárás indult a Sernam Xpress vállalat (a továbbiakban: Sernam Xpress) ellen. A Sernam SA eszközeinek átruházása során a Sernam SA eszközei és nem pénzügyi jellegű kötelezettségei a Sernam Xpress birtokába kerültek (e művelet részletes ismertetését lásd a 2.4. szakaszban). A nanterre-i kereskedelmi bíróság hat hónapos megfigyelési időszakról határozott, és 2012. március 27-re új tárgyalást tűzött ki.
2. LEÍRÁS
2.1. A SERNAM VÁLLALAT
(16)
1970 óta, amikor az SNCF belső szolgálatként létrehozta a Sernamot, a vállalkozás kézbesítési, valamint expressz küldemény- és raklapszállítási tevékenységeket folytat (8).
(17)
2000. február 1-jén a Sernam valamennyi tevékenységét egy leányvállalatra ruházták át, és ezzel létrejött az SCS Sernam (Sernam betéti társaság). Az SCS Sernam 2001. december 21-én részvénytársasággá (Sernam SA) alakult. A Sernam SA 2005-ben 10 működő leányvállalattal rendelkezett, valamint hozzá tartozott a Sernam Transport Route elnevezésű közúti szolgáltató vállalat.
(18)
2005. október 17-én a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása keretében a Sernam SA eszközeit és nem pénzügyi jellegű kötelezettségeit a Sernam Xpress vette át (a művelet részletes ismertetését lásd a 2.4. szakaszban). A Sernam Xpress kizárólagos tulajdonosa ekkor a Financière Sernam volt.
(19)
2006 során a BCP 51,8 %-os tőkerészesedést szerzett a Sernam Xpressben. Ezzel egyidejűleg a Sernam Xpress felvásárolta a fuvarozási vállalkozásként működő, limoges-i székhelyű Coulonge társaságot.
(20)
2011 során a Financière Sernam és a Sernam Xpress társaság a pénzügyi év lezárását megelőzően kénytelen volt sajáttőke-emelést végrehajtani. Mivel a BCP nem apportálta a szükséges tőkét, két műveletre került sor.
(21)
Először is a Sernam Xpress a Sernam márkát 2011 májusában a Sernam Services elnevezésű, működő leányvállalatához apportálta (az apport értékét 15 millió EUR-ban állapították meg).
(22)
Ezt követően 2011. június 30-án a Sernam Xpress társaság megszűnt, és a Financière Sernam társaság egyedüli tagként magába olvasztotta annak vagyonát (úgynevezett „egyetemes vagyonátruházási” művelet).
(23)
A Sernam csoport tagjai ma ennélfogva a Financière Sernam és a korábbi Sernam Xpress leányvállalatai, azaz a már említett Sernam Services és az Aster vállalat (a továbbiakban: Aster). Az Aster a korábbi Sernam Transport Route elnevezésű társaság. A Sernam Xpress e leányvállalatát 2005 decemberében értékesítette, és az árbevételre vonatkozó garanciát nyújtott a vevő számára. 2008 márciusában a Sernam Xpress visszavásárolta a társaságot, amelynek neve időközben Asterre változott. A visszavásárláskor a Sernam Xpress 5 millió EUR-t fizetett az Aster folyószámlájára. Ezt a folyószámlaösszeget egy júliusi tanácsadás alkalmával átengedik az Asternek. 2011 decemberében a Sernam Xpresst magába olvasztó Financière Sernam (lásd a (22) preambulumbekezdést) a folyószámlára könyvelt 5 599 998 EUR összeg átengedésével feltőkésíti az Astert.
(24)
Mivel a Sernam csoport pénzügyi helyzete továbbra is folyamatosan romlott, 2011. január 31-én szanálási eljárás indult a Financière Sernam és a Sernam Services társaság ellen. 2011. február 3-án tevékenységei folytatásának ideiglenes engedélyezésével megindult az Aster leányvállalat felszámolása. A nanterre-i kereskedelmi bíróság hat hónapos megfigyelési időszakról határozott, és 2012. március 27-re új tárgyalást tűzött ki.
2.2. A 2001. MÁJUS 23-I„SERNAM 1” HATÁROZAT
(25)
A „Sernam 1” határozatban a Bizottság 503 millió EUR összegű támogatást hagyott jóvá az SCS Sernam szerkezetátalakítására. E támogatást többek között Franciaország arra irányuló kötelezettségvállalása alapján engedélyezték, hogy a vállalkozást értékesíti. Az SCS Sernam tőkéjének 60 %-át valójában a Párizsi Értéktőzsde másodlagos piacán jegyzett, Géodis SA elnevezésű, a polgári jog hatálya alá tartozó fuvarozási és logisztikai társaságnak (9) kellett felvásárolnia. A Géodis SA-nak így korlátlanul felelőssé kellett volna válnia az SCS Sernam tartozásaiért (10), és 67 millió EUR erejéig fedeznie kellett volna a Sernam szerkezetátalakításának járulékos költségeit. A Sernam a maga részéről kötelezettséget vállalt arra, hogy 1999 és 2004 között 107-ről 72-re csökkenti a telephelyeinek számát, 18 %-kal csökkenti az árbevételét, csökkenti a személyzeti létszámát, és a fent említett költségvetéssel és a kitűzött időn belül, azaz 2004 kezdete előtt végrehajtja a szerkezetátalakítást.
2.3. A 2004. OKTÓBER 20-I„SERNAM 2” HATÁROZAT
(26)
A „Sernam 2” határozatban a Bizottság megállapította, hogy a „Sernam 1” határozattal jóváhagyott 503 millió EUR összegű támogatást az említett határozatban foglaltaktól eltérő feltételekkel nyújtották, többek között azért, mert a Géodis az SCS Sernam részesedéseinek (az előírt 60 %-a helyett) csupán 15 %-át vette át. A Géodis emellett úgy döntött, hogy nem hajlandó saját forrásaiból 67 millió EUR-val hozzájárulni a vállalat szerkezetátalakítási költségeihez.
(27)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság feltételekhez kötötte a Sernam SA részére nyújtott, 503 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyását. A „Sernam 2” határozat e feltételeket tartalmazó 3. cikke a következőképpen rendelkezik:
„3. cikk
(1) A (2) bekezdésre is figyelemmel a következő feltételeket kell teljesíteni:
a)
A Sernam csak a vasúton történő, expressz zárt tehervonat („TBE”) koncepciójú kézbesítési tevékenységeit fejlesztheti. E tekintetben az SNCF garantálja, hogy az azt kérelmező minden más szereplőnek ugyanolyan feltételeket biztosít, mint a Sernamnak a vasúti teherszállítás, a „TBE” fejlesztéséhez.
b)
Ezzel szemben a Sernamnak az e határozat kihirdetésének napjától számított két éven belül teljes egészében egy vagy több, jogilag és gazdaságilag az SNCF-től független és nyílt, átlátható és megkülönböz[t]etéstől mentes eljárásban kiválasztott vállalat közúti fuvarozási eszközeivel és szolgáltatásaival kell felváltania a saját közúti fuvarozási eszközeit és szolgáltatásait.
A Sernam saját közúti fuvarozási eszközei és szolgáltatásai alatt a Sernam tulajdonában lévő vagy általa lízingelt vagy bérbe vett közúti eszközök - azaz a közúti fuvarozási járművek - összességét kell érteni;
A Sernam közúti tevékenységét átvevő vállalatoknak saját erőforrásból kell biztosítaniuk a közúti fuvarozási szolgáltatás teljes egészét.
(2) Amennyiben mostantól fogva 2005. június 30-ig a Sernam egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárásban értékesíti az aktíváit az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaságnak, az (1) bekezdés feltételei nem alkalmazandók.”
(28)
A „Sernam 2” határozatban ezen túlmenően a Bizottság megállapította, hogy a francia hatóságok 41 millió EUR összegű kiegészítő támogatást folyósítottak a Sernam részére. A Bizottság ezt a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintette, és elrendelte annak Franciaország általi visszafizettetését.
2.4. A SERNAM SA TEVÉKENYSÉGEINEK A FINANCIÈRE SERNAMRA TÖRTÉNŐ ÁTRUHÁZÁSA
(29)
Franciaország azt állítja, hogy a „Sernam 2” határozat végrehajtásához eleget tett a 3. cikk (2) bekezdésében előírt feltételnek. Azzal érvel, hogy az SNCF sajtóközleményben (11) minden érdekelt felet felkért arra, hogy lépjenek kapcsolatba az ABN AMRO Bankkal. 34 ipari és pénzügyi csoportot, illetve konzorciumot kértek fel az akta tanulmányozására. Az ABN AMRO által az aktát igénylő feleknek az első fordulóra vonatkozóan elküldött meghívólevélben a Sernam SA összes eszközének felvásárlására vonatkozó ajánlati felhívást közöltek (mivel a levél angol nyelvű, az assets szót használták).
(30)
A francia hatóságok szerint a Sernam gazdasági helyzete nem tette lehetővé pozitív értékű ajánlatok benyújtását. Az eljárás keretében benyújtott valamennyi ajánlat súlyosan negatív értékkel bírt:
-
[1. pályázó] (előzetes ajánlat): -120 millió EUR;
-
[2. pályázó] (előzetes ajánlat): -90,4 millió EUR;
-
[3. pályázó] (előzetes ajánlat): -90,4 millió EUR;
-
[4. pályázó] (második fordulóban tett ajánlat): -65,2 millió EUR;
-
[5. pályázó] (második fordulóban tett ajánlat): -56,4 millió EUR.
(31)
Érvényes ajánlat hiányában a Sernam SA vezetősége egy később létrehozandó és kezdetben Bidco, később Financière Sernam nevű vállalat révén kötelező erejű felvásárlási ajánlatot tett.
2.4.1. A Sernam tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához kapcsolódó műveletek hatálybalépésének időpontja
(32)
Ezt az ajánlatot 2005. június 30-án továbbították az SNCF-nek, és azt az SNCF Főigazgatósága ugyanezen a napon elvben elfogadta. Mindazonáltal az érintett felek közötti egyetértési megállapodás hivatalos megkötéséhez szükség volt bizonyos alakiságokra. Az SNCF, a Sernam SA, a Sernam Xpress (a Sernam SA kizárólagos tulajdonában álló 10 leányvállalat egyike, amelyet 2002-ben hoztak létre), valamint a későbbi Financière Sernam vezetői között létrejött egyetértési megállapodást (a továbbiakban: a 2005. július 21-i egyetértési megállapodás) 2005. július 21-én írták alá. A Financière Sernamot 2005. október 14-én jegyezték be a cégbíróságon. A Sernam tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához kapcsolódó, az alábbi preambulumbekezdésekben részletesen bemutatott különböző műveleteket 2005. október 17-én hajtották végre.
2.4.2. A Sernam tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához kapcsolódó különböző műveletek
(33)
A francia hatóságok jelezték, hogy a Sernam tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása négy szakaszban történt:
a)
Az SNCF 57 millió EUR összeggel feltőkésítette a kizárólagos tulajdonában álló Sernam SA leányvállalatot;
b)
A Sernam SA a kizárólagos tulajdonában álló Sernam Xpress leányvállalatra ruházta a Sernam eszközeit, beleértve az a) pontban említett 57 millió EUR összegű feltőkésítést, valamint az úgynevezett „pénzügyi” jellegű kötelezettségek (a Sernam SA által az SNCF-től felvett tagi kölcsön, az „IBM - GPS” szerződéstől való elállásból fakadó kötelezettség) kivételével annak összes kötelezettségét, 38,5 millió EUR értékben. (12) A hozzájárulás ellentételezéseként a Sernam SA 100 EUR névértékű részesedést szerzett a Sernam Xpressben;
c)
A Sernam Xpress ezt követően 2 millió EUR összegű tőkeemelést hajtott végre, amelyet teljes körűen az SNCF jegyzett; e művelet nyomán az SNCF a Sernam Xpress többségi tulajdonosává vált;
d)
A Sernam SA és az SNCF 2 millió EUR ellenében a Financière Sernam rendelkezésére bocsátotta a Sernam Xpress-beli teljes részesedését, amely ez utóbbi összes tőkéjét jelentette.
(34)
A Sernam SA-t 2005. december 15-én bírósági határozattal felszámolták. Az SNCF részére a „Sernam 2” határozat értelmében visszatérítendő 41 millió EUR-t a felszámolás során kötelezettségként elszámolták. (13)
(35)
A műveleteket az alábbi ábra szemlélteti:
(36)
A 2005. július 21-i egyetértési megállapodás a Sernam SA 57 millió EUR, illetve a Sernam Xpress 2 millió EUR összegű, az SNCF általi feltőkésítésen túl az SNCF által a Financière Sernam részére nyújtott garanciákat (ezek részletes ismertetése az eljárást megindító határozat (72)-(85) preambulumbekezdésében található), valamint az egyetértési megállapodás aláírásától számított öt éven belül hozott kedvezőtlen bizottsági határozat esetére elállási jogot irányzott elő (ennek részletes ismertetése az eljárást megindító határozat (117) preambulumbekezdésében található).
2.5. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI
(37)
2008. július 16-i határozatában a Bizottság meg kívánt győződni arról, hogy Franciaország az állításának megfelelően tiszteletben tartotta a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdését, és hogy az összeegyeztethetetlen 41 millió EUR visszafizettetésére irányuló, Franciaország által választott eljárás, azaz az állami követelésnek a Sernam SA csődje során történő elszámolása valóban lehetővé tette-e a szóban forgó támogatás által előidézett versenytorzulás megszüntetését. Mindemellett a Bizottság ellenőrizni kívánta, hogy a Sernam SA eszközeinek átruházását célzó művelet nem tartalmaz-e újabb, a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást.
2.6. AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI
2.6.1. A panaszosok észrevételei
(38)
Mindenekelőtt, az első panaszos úgy ítéli meg, hogy a Sernam SA eszközeinek értékesítéséhez a „Sernam 2” határozatban előírt feltételek nem teljesültek.
(39)
Először is, a „Sernam 2” határozat által az átruházás végrehajtására előírt 2005. június 30-i határidőt nem tartották be, mivel az átruházási műveleteket csak 2005. október 17-én hagyták jóvá, és a részvények átruházását ugyanezen a napon kellett volna végrehajtani.
(40)
Továbbá, ami az átruházás ellenértékét illeti, az első panaszos úgy véli, hogy az árat kizárólag a Financière Sernam ajánlata alapján határozták meg. Ez az ajánlat önmagában is jogellenes volt, mivel újabb támogatások nyújtását, többek között a Sernam SA feltőkésítését feltételezte. Végezetül, az első panaszos hangsúlyozza, hogy a Sernam Xpress nem a Sernam SA-tól független társaság, amint azt a Bizottság az eljárást megindító határozatában bebizonyítja.
(41)
Ezenkívül az átruházási műveletek a valóságban részvényügyletnek (share deal) minősülnek, azaz a kedvezményezett jogalany egyszerű tulajdonosváltás révén továbbra is a piacon marad.
(42)
Az első panaszos továbbá kifogásolja annak a feltételnek a megsértését, amely szerint az értékesítést átlátható és nyílt eljárás keretében kell megszervezni. Véleménye szerint a Sernam SA és a Sernam Xpress kettős feltőkésítését, és nem kizárólag a Sernam SA feltőkésítését követően a Sernam Xpresst nyilvános konzultáció és ajánlati felhívás keretében kellett volna értékesítésre bocsátani.
(43)
Másodszor, az első panaszos az átruházott eszközök és kötelezettségek valorizációja során alkalmazott manipulációt, valamint az értékesített társaság alulértékelését kifogásolja.
(44)
Harmadszor, az első panaszos számos olyan intézkedést sorol fel, amelyek - véleménye szerint - új támogatásnak minősülnek: az 57 millió EUR összegű feltőkésítés, a 41 millió EUR összegű jogellenes támogatás visszafizettetésének elmaradása, az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló pénzügyi követeléseinek elengedése. A fenti intézkedések kivétel nélkül a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatások.
(45)
Negyedszer, az első panaszos hangsúlyozza, hogy a Sernam SA-t átruházás helyett fel kellett volna számolni. Az első panaszos osztja a Bizottság azzal kapcsolatos kételyeit, hogy a felszámolás során végzett számításokban figyelembe vettek-e bizonyos költségeket, és úgy véli, semmi nem utal arra, hogy a Sernam szerkezetátalakításának tényleges költsége alacsonyabb lett volna a felszámolás költségénél.
(46)
Az első panaszos mindezekből megállapítja, hogy a francia hatóságok nemcsak hogy kivonták magukat az összeegyeztethetetlennek nyilvánított 41 millió EUR összegű támogatás visszafizettetésére vonatkozó kötelezettségük alól, de egyúttal legalább 95 millió EUR értékben újabb támogatásokat nyújtottak, amelyek összegét ki kell egészíteni a garanciák formájában nyújtott különféle támogatásokkal.
(47)
A második panaszos az eljárást megindító határozatot illetően nem tett észrevételeket.
2.6.2. Azon érdekelt felek észrevételei, akik szerint a „Sernam 2” határozatot tiszteletben tartották
2.6.2.1. Az SNCF észrevételei
(48)
Az SNCF véleménye szerint eleget tett a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételnek. Állítása szerint a Sernam eszközeit 2005. június 30. előtt egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárás útján értékesítette az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaságnak.
(49)
Az SNCF szerint az átruházási műveletek egymástól elválaszthatatlanok és egyidejűek. A Bizottság ezért azokat mesterségesen nem választhatja szét.
(50)
Az SNCF úgy ítéli meg, hogy negatív ár esetén akkor teljesül a piacgazdasági befektető elve, ha az értékesítési költség alacsonyabb a részvényes állam által vállalt felszámolási költségeknél, és ennek alátámasztására részletes magyarázatot nyújt be.
(51)
Végezetül kiemeli, hogy a 41 millió EUR összegű támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettséget a Sernam SA felszámolása során kötelezettségként elszámolták.
2.6.2.2. A Butler Capital Partners észrevételei
(52)
Először is, a BCP pontosítja a Sernam Xpress tőkéjébe való beavatkozásával kapcsolatos információkat.
(53)
Másodszor, a BCP meghatározza a Coulonge vállalat visszavásárlásának pontos célját.
(54)
Harmadszor, a BCP vitatja, hogy a Sernam Xpress az 57 és a 2 millió EUR összegű feltőkésítést követően pénztári többlettel rendelkezett volna. A BCP-nek 6 millió EUR összegű készpénzinjekciót kellett volna végrehajtania ahhoz, hogy a finanszírozandó veszteségek fényében a pénztári egyenleget megfelelő szintre emelje.
(55)
Negyedszer, a BCP nem ért egyet azzal, hogy a 41 millió EUR összegű támogatás előnyeit átruházták a Sernam Xpressre. A BCP úgy véli, hogy ilyen helyzet csak akkor állhatna fenn, ha bizonyítást nyerne, hogy a Sernam SA tevékenységeinek átruházása nem piaci áron történt. Ezzel szemben a BCP szerint az átruházás nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás nyomán valósult meg. A BCP továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy az átruházási folyamatot szakértői vélemény kísérte.
(56)
Végezetül, ami a Sernam feletti ellenőrzés átvételének következményeit illeti, a BCP a tőkeemelést értékesítésként vizsgálja, és úgy ítéli meg, hogy - a Banks- (14) és az SMI (15)-ügyben hozott ítéletekkel összhangban - feltételezett támogatás visszafizettetésére a Financière Sernam vagy annak leányvállalata, a Sernam Xpress nem kötelezhető.
2.7. FRANCIAORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
2.7.1. A „Sernam 2” határozat tiszteletben tartása
2.7.1.1. Az értékesítés határidejének betartása
(57)
A francia hatóságok úgy vélik, hogy a vevőre nézve jogilag kötelező erejű felvásárlási ajánlatot 2005. június 30-án továbbították az SNCF-nek, amely azt ugyanazon a napon elfogadta, ezáltal a megállapodás a francia szerződési jog értelmében visszavonhatatlanul létrejött.
2.7.1.2. Az eladási ár
(58)
A francia hatóságok megítélése szerint a „Sernam 2” határozat nem tiltja a negatív áron történő értékesítést, valamint az ítélkezési gyakorlat elismeri, hogy az ilyen ár lehet piaci ár.
(59)
Az eszközöket a Sernam SA részére az SNCF által biztosított 57 millió EUR összegű feltőkésítés értékének megfelelő negatív áron értékesítették. Ez az ár az első benyújtott indikatív ajánlatoknál jobb, és az SNCF számára a piac által kínált egyedüli kötelező erejű ajánlat volt. Az ajánlatot több független szakértő (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings, valamint a részesedésekért és átruházásokért felelős bizottság [Commission des Participations et Transferts]) is érvényesnek ítélte.
(60)
A francia hatóságok szerint az SNCF által végrehajtott előzetes feltőkésítés csupán végrehajtási részletkérdés. A Bizottság tehát e feltőkésítésre hivatkozva nem vonhatja kétségbe a Sernam eszközeinek piaci értékét, noha a piaci ár megléte már önmagában kizárja, hogy a negatív ár bármely része támogatásnak minősüljön.
2.7.1.3. Az eszközök értékesítése
(61)
A Bizottság elemzésére válaszul, amely szerint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása két egymást követő művelet: 1) a Sernam SA eszközeinek a Sernam Xpressre (a Sernam SA kizárólagos tulajdonában álló leányvállalatra) történő együttes, csoporton belüli átruházása, majd 2) a Sernam Xpressnek a Financière Sernam részére történő és eszközértékesítés helyett részvényügyletnek minősülő eladása formájában valósult meg, a francia hatóságok úgy vélik, hogy ez a szétválasztás mesterséges és indokolatlan.
(62)
Először is, az átruházási műveletek feltőkésítés útján végrehajtott „tőke-hozzájárulási-átruházási”, azaz olyan oszthatatlan műveletnek minősülnek, amelyre két okból került sor: 1) a francia jog nem teszi lehetővé a negatív áron történő eszközértékesítést, és 2) biztosítani kellett, hogy az átvevő ne álljon jogi kapcsolatban az SNCF-fel.
(63)
Tekintettel a Sernam SA tartósan veszteséges gazdasági helyzetére (az átruházást megelőző négy pénzügyi évben felhalmozódott összes veszteség 309,2 millió EUR-t tett ki), a társaság eszközeinek összesített értéke negatív volt.
(64)
A negatív eladási ár francia jogban foglalt tilalmának való megfelelés és az átruházási művelet gazdasági semlegességének biztosítása érdekében az átruházandó eszközök negatív értéke esetén a szakemberek által alkalmazandó eljárásként előírnák, hogy 1) a vevő által fizetendő ár jelképes lenne, és 2) a vevő kártalanítását célzó eszközt léptetnének életbe (az eladó részvétele az átruházást megelőző tőkeemelésben vagy az átruházott társasággal szemben fennálló követelések eladó általi elengedése).
(65)
Ezenfelül, annak elkerülése érdekében, hogy a Sernam SA hitelezői kétségbe vonják a művelet érvényességét, illetve kifogásolási jogukkal éljenek, az egyben átruházott eszközökkel együtt a Sernam tevékenységének folytatásához szükséges kötelezettségeket is át kellett adni. Egyszerű eszközértékesítés keretében nem lett volna mód e kötelezettségek hozzáadására.
(66)
Ennélfogva helyénvaló volt a francia kereskedelmi törvénykönyv L.236-16-L.236-21. cikkében foglalt, a szétválásra vonatkozó szabályok hatálya alá tartozó részleges eszközapport végrehajtása. E tekintetben a francia hatóságok kijelentik, hogy az apport egyenértékű az eladással, amennyiben ahhoz hasonlóan tulajdonátruházással jár, amit az apportban részesülő társaság által kibocsátott értékpapírokkal ellentételeznek.
(67)
Mivel a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a vevő nem állhat jogi kapcsolatban az SNCF-fel, nem volt mód arra, hogy az eszközöket egyben, közvetlenül a Financière Sernamra ruházzák át, mivel ebben az esetben a Sernam SA az apportból fakadóan automatikusan a Financière Sernam részvényesévé vált volna. Ez magyarázatot ad arra, hogy miért került sor először a Sernam Xpress eszközeinek részleges apportjára, majd a Sernam Xpressnek a Financière Sernamra történő átruházására.
(68)
A francia hatóságok szerint a Sernam Xpress javára végrehajtott részleges eszközapport semmilyen körülmények között nem minősül csoporton belüli átruházásnak, mivel a Sernam Xpress a Sernam SA eszközeinek együttes tárolására szolgáló olyan „üres” társaság, amelynek kizárólagos célja, hogy lehetővé tegye az eszközök ezt követő átruházását a vevőre - a Financière Sernamra -, és az anyavállalat által folytatott tevékenységet nem végez. Ezeket az eszközöket a művelet megvalósítása céljából megőrizték és piaci értéken átruházták a Sernam Xpressre. Az eszközapport mindenesetre tulajdonátruházással járt, amely ellenében a Sernam Xpress 100 EUR névértékű üzletrészt bocsátott ki. A francia hatóságok szerint ez az intézkedés - az 57 millió EUR összegű feltőkésítést követően - az átruházott eszközök és kötelezettségek valós értékének megfelelő áron történt.
(69)
A francia hatóságok az eljárást megindító határozatra válaszul küldött észrevételeikhez mellékelték Nicolas Molfessis jogprofesszor véleményét, amely szerint „[m]ivel a francia jog […] nem teszi lehetővé, hogy az SNCF egyben és közvetlenül ruházza át a Sernam eszközeit a Financière Sernamra, az alkalmazandó jogszabályok a Bizottság által előírt korlátozásoknak való megfelelés érdekében tőke-hozzájárulási-átruházási művelet végrehajtására kötelezik az SNCF-et:
-
mivel a francia jogban nem létezik a negatív eladási ár fogalma, a műveletet előzetes feltőkésítés nélkül nem lehetett a Bizottság által előírt piaci áron végrehajtani;
-
mivel a francia jogban nem létezik az adósságátruházás jogcíme, és mivel az a szerződés átruházását az átruházásban érintett valamennyi szerződő fél előzetes beleegyezésétől teszi függővé - amelyet a gyakorlatban lehetetlen elérni -, a tevékenység folytatásához szükséges működési kötelezettségek átruházása miatt az említett akadály leküzdése érdekében a részleges eszközapport módszerét kellett alkalmazni. A részleges eszközapport módszerének alkalmazása miatt egy társaság, a Sernam Xpress közbeiktatására volt szükség, hogy eleget lehessen tenni az átruházó és az új tulajdonos közötti jogi kapcsolat hiányára vonatkozó, a Bizottság által előírt feltételnek.
A Sernam által alkalmazott eljárást együttes eszközátruházásnak kell tekinteni:
-
A gyakorlatban jól ismert tőke-hozzájárulási-átruházási műveletet a Semmítőszék minden olyan alkalommal eszközátruházásnak tekintette, amikor - tekintettel arra, hogy azok kizárólagos végső célja az eszközök átruházása volt - meg lehetett állapítani a két művelet oszthatatlan jellegét;
-
Ebben az esetben kétségtelenül megállapítható ez az oszthatatlan jelleg, mivel az egyes felek között létrejött különböző megegyezések teljesen egyértelműen jelzik a felek azon szándékát, hogy az egyes műveleteket olyan egymástól kölcsönösen függő műveletnek tekintik, amelyek kizárólagos célja a Sernam eszközeinek a Financière Sernamra történő átruházása.”
(70)
A francia hatóságok szerint a Sernam SA eszközeit az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem álló társaság részére egyben, a piaci árnak megfelelő negatív áron, nyílt, átlátható, feltételek nélküli és megkülönböztetésmentes pályáztatás keretében folytatott átruházási tárgyalás eredményeként értékesítették, a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételeknek megfelelően.
2.7.1.4. A kiválasztási eljárás nyitott és átlátható jellege
(71)
A francia hatóságok véleménye szerint tárgyi tévedés azt állítani, hogy a Sernam SA eszközei potenciális felvásárlóinak rendelkezésére bocsátott akta nem a Sernam Xpress, hanem a Sernam SA eszközeinek értékesítését említi. Ezenkívül a nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes ajánlati felhívás követelménye nem jelenti azt, hogy a feltőkésítést követően újabb ajánlati felhívást kell közzétenni, mivel a feltőkésítés éppen az ajánlati felhívás és az abból fakadó negatív ár közvetlen következménye.
2.7.1.5. A jogos elvárás kérdése
(72)
A francia hatóságok megítélése szerint a „Sernam 2” határozat azáltal, hogy kifejezetten lehetőséget ad a Sernam eszközeinek együttes átruházására, az SNCF vezetőjében és a francia hatóságokban ésszerű elvárást keltett arra vonatkozóan, hogy jogosultak ilyen módon eljárni. Az állami támogatásokra irányuló vizsgálati eljárás megindítása tehát nem veszi figyelembe a francia hatóságoknak a „Sernam 2” határozattal kapcsolatos jogos elvárásait, annál is inkább, mivel a hatóságok - azzal, hogy az átruházás módjára vonatkozó minden hasznos magyarázatot a Bizottság rendelkezésére bocsátottak - teljes mértékben átlátható módon jártak el vele szemben.
2.7.2. A Sernam SA Sernam Xpressre átruházott eszközeinek és kötelezettségeinek valorizációja során elkövetett állítólagos manipuláció
(73)
Ami a valorizáció során elkövetett állítólagos manipulációkat illeti, a francia hatóságok mindenekelőtt elutasítják az eszközértékelés során végrehajtott 22 millió EUR összegű levonást. Mivel részleges eszközapportot követő átruházási műveletről van szó, az alkalmazandó számviteli szabályozás nem az első panaszos által állított nettó könyv szerinti érték alapján, hanem az apportált eszközök és kötelezettségek tényleges értéke alapján írja elő az értékmeghatározást. Ezen értékek megállapítása a piaci ár vagy független szakértői vélemények alapján történt. A hatályos számviteli szabályokat alkalmazták a halasztott adójóváírások értékének meghatározásához is. Ami a márkaportfólió értékelését illeti, ehhez az Európai Bizottság által 2001. május 23-án az SNCF által az SCS Sernamnak juttatott apport alkalmával készített becslést vették alapul.
(74)
A kötelezettségek értékének meghatározása tekintetében a francia hatóságok úgy vélik, hogy csak az apportban részesülő társaság tevékenységének folytatásához szükséges kötelezettségek átruházására került sor. Ezenkívül a „badwill” (a társaságot érintő negatív hatás vagy hátrány, amely valamely hibás üzleti gyakorlat alkalmazásából származik) értéke csak a könyvelésben nyilvántartott 57 millió EUR negatív piaci értéknek felelt meg.
2.7.3. A 41 millió EUR összegű támogatás Sernam Xpress társasággal történő visszafizettetésére vonatkozó kötelezettség hiánya
(75)
A francia hatóságok arra hivatkoznak, hogy a Bizottság által az SMI- (16) és a CDA-ügy (17) keretében kifejtett érvelés alapjául szolgáló különbségtétel a részvényügylet (share deal) és az eszközügylet (asset deal) között a szóban forgó esetben nem releváns.
2.7.3.1. A művelet szétválasztása csoporton belüli átruházásra és részvényügyletre
(76)
A (61)-(70) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt a francia hatóságok úgy vélik, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását célzó művelet nem csoporton belüli átruházásból és egy azt követő részvényügyletből, hanem harmadik fél részére történő eszközátruházásból áll.
(77)
Másodsorban, a hatóságok arra hivatkoznak, hogy amennyiben a támogatást átutalták volna, a Sernam Xpress piaci árában szükségszerűen figyelembe vették volna a 41 millió EUR-s tartozás meglétét. Ebben az esetben a negatív ár 98 millió EUR (57 + 41) lett volna. Ezzel szemben a Financière Sernam által „kifizetett” - valójában kapott - negatív ár mindössze 57 millió EUR volt. Ennélfogva az eladó 41 millió EUR-t takarított meg, következésképpen azonban megőrizte a támogatás gazdasági előnyét. A francia hatóságok ebben az összefüggésben a Banks-ítéletre (18) hivatkoznak.
2.7.3.2. A CDA- és az SMI-ítéletben foglalt feltételek tiszteletben tartása
(78)
A francia hatóságok arra hivatkoznak, hogy a Bíróság a CDA-ügyben hozott ítéletében megállapította: az a tény, hogy a CDA a támogatásban részesülő vállalatok tevékenységét folytatja, önmagában nem bizonyítja a visszatérítési utasítás jogkövetkezményeinek megkerülésére irányuló szándék fennállását (19).
(79)
A Bíróság pontosította, hogy a visszatérítési utasítás jogkövetkezményeinek megkerülésére irányuló szándék nem áll fenn, amennyiben a CDA a piaci árnak megfelelő vételárat fizetett az LCA társaság eszközeinek átvételéért. (20)
(80)
A francia hatóságok szerint, mivel a Sernam Xpress piaci ár ellenében szerzett tulajdonjogot a Sernam SA eszközei és kötelezettségeinek egy része felett, ez a művelet nem ruházta át a Sernam Xpressre a 41 millió EUR összegű támogatás nyújtásából fakadó előny tényleges élvezetét. Mindemellett a Bizottság nem érvelhet azzal, hogy a Sernam SA olyan üres kagylóhéjként kerül ki az eszközértékesítésből, amellyel szemben nem lehet az összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatás visszatérítését elérni. Ezt a már a CDA-ítéletben is kifejtett érvelést a Bíróság elutasította (21).
(81)
A francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy a Bizottság kifejezetten lehetőséget adott a Sernam SA eszközeinek együttes átruházására. Ennek megfelelően az, hogy az SNCF a Sernam eszközeit egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárásban átruházta egy másik társaságra, semmiképpen sem tekinthető e kötelezettség megkerülésének.
(82)
Ez annál is inkább igaz, mivel a Bizottság maga is megállapította, hogy kizárható a kötelezettségek ilyen megkerülése, „ha - azon kívül, hogy piaci áron megy végbe - a kedvezményezett társaság javainak ‘együttes’ átruházása feltétel nélküli, a társaság valamennyi versenytársa számára elérhető eljárásban megy végbe” (22).
(83)
Ami a Bizottság azon érvét (23) illeti, amely szerint a művelet amellett, hogy a CDA-ítélet által engedélyezett módon lehetővé tette az eszközök biztonságba helyezését, olyan struktúrát hozott létre, amely a Coulonge vállalat felvásárlásához hasonló új beruházások finanszírozását teszi lehetővé, elegendő azt megállapítani, hogy a Coulonge Services Sernam Xpress általi felvásárlására azzal együtt került-e sor, hogy a BCP átvette a Sernam Xpress feletti ellenőrzést, valamint hogy a Sernam Xpress kihasználhatta-e az új tőkeinjekcióval megvalósuló, BCP általi irányításátvételt e felvásárlás megvalósításához.
(84)
A fentiek alapján tehát a Bizottság kételyeivel ellentétben a CDA-ítéletben foglalt és a francia hatóságok által „harmadik kritériumnak” nevezett követelmény is teljesül.
2.7.4. A Sernam Xpress és/vagy a Financière Sernam részére nyújtott újabb támogatások
(85)
Ami a 2005. július 21-i egyetértési megállapodást illeti (a Sernam SA SNCF általi, 57 millió EUR összegű feltőkésítése; a Sernam Xpress SNCF általi, 2 millió EUR összegű feltőkésítése; az SNCF által a Financière Sernam részére nyújtott garanciák; elállási jogról szóló záradék), a francia hatóságok úgy vélik, hogy amennyiben az eladás piaci áron, nyílt és átlátható ajánlati felhívás alapján, valamint a felszámolás költségénél alacsonyabb költséggel valósul meg, az nem tartalmaz támogatási elemeket.
(86)
Ezenfelül a Financière Sernam által ajánlott negatív ár megfelelt a független szakértők becsléseinek.
(87)
A francia hatóságok továbbá megjegyzik, hogy az elállási jogról szóló záradékot a Financière Sernam kérésére, és kizárólag azért illesztették be a 2005. július 21-i egyetértési megállapodásba, hogy védelmet nyújtson egy kedvezőtlen bizottsági határozat jelentette kockázattal szemben. A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy ilyen záradék hiányában nem kerülhetett volna sor átruházásra, és kijelentik, hogy a Bizottság egy korábbi ügyben nem emelt kifogást e záradék ellen. (24)
3. A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSE
3.1. A „SERNAM 2” HATÁROZAT 3. CIKKÉT MEGALAPOZÓ INDOKOK FELIDÉZÉSE
(88)
Elsőként, a Bizottság emlékeztet arra, hogy ezt az eljárást az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (25) 16. cikke alapján indította, mivel a Bizottság szerint több jel utalt arra, hogy Franciaország visszaélt a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett támogatással, méghozzá azt követően, hogy a korábban a „Sernam 1” határozatban szintén feltételekkel engedélyezett támogatással is visszaélt.
(89)
A Bizottság úgy véli, emlékeztetni kell azokra az okokra, amelyek a „Sernam 2” határozat 3. cikkében foglalt feltételek előírásához vezettek: (26)
„[…] figyelembe véve a támogatással való fent megállapított visszaélést és az átszervezési terv időtartamának növekedését, a Bizottság úgy véli, hogy a Sernamnak különös ellentételezést kell nyújtania azzal, hogy tartósan visszavonul az alapvetően túlkapacitással rendelkező piacokról a támogatás egy részét érintő jóváhagyás igazolása érdekében.
Az állami támogatások a strukturális túlkapacitással rendelkező, sőt visszaesést mutató piacokon történő folyósítása valójában azzal az azonnali következménnyel járt, hogy lehetővé tette egy vállalat számára, amelynek a bejelentett nehézségei miatt abba kellett hagynia a tevékenységét, hogy mesterségesen szélsőséges részesedéssel rendelkezzen a kérelmezett piacokon a pénzügyileg egészséges konkurens vállalatok kárára. Azt is el kell kerülni, hogy a támogatás azzal a nem kívánatos hatással járjon, hogy elűzze a pénzügyileg egészséges vállalatokat a kérelmezett piacokról azok javára, amelyek saját erőből képtelennek bizonyulnának a túlélésre.
Ebben az értelemben a Bizottság úgy véli, hogy a Sernamnak tartósan abba kell hagynia a tevékenységeit a túlkapacitással rendelkező piacokon, konkrétan a közúti gyűjtőfuvarozás, illetve hagyományos kézbesítés szegmensében.
Jóllehet a Sernam kezdeményezett egy ilyen visszavonulást, a Bizottság úgy véli, hogy ez nem elegendő, és azt tartósan kell megvalósítani. Emiatt szükségesnek ítél olyan feltételeket szabni, amelyek i. lehetővé teszik a Sernam számára, hogy folytassa fejlesztéseit az innovatív diverzifikáció irányába és fejlődésben lévő (és így túlkapacitással nem rendelkező) piaci szegmensben, és ii. a túlkapacitással rendelkező, stagnáló vagy visszaesést mutató piaci szegmensekben lehetővé teszik a Sernam szolgáltatásainak más szereplők szolgáltatásaival való felváltását (aminek hatására e szegmensekben felszabadulnak a Sernam piaci résesedései).
(…)
A Bizottság arra is emlékeztet, hogy a Sernam egészének (aktíváinak és passzíváinak) a francia hatóságok által tervezett értékesítése esetén a határozat feltételeit (a Sernam közúti tevékenységének átadása más vállalatoknak és a Sernam tevékenységének diverzifikálása a vasúti teherszállítás felé) minden esetben alkalmazni kell. Ezzel szemben, ha a Sernamnak „egyben” [kellene] értékesítenie az aktíváit, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a társaság átszervezésével kapcsolatban fent említett két feltétel nem érvényes, tekintve, hogy a Sernam már nem a jelenlegi cégforma szerint működik, és a piaci részesedések felszabadulnak a független átvevő számára (aki a Sernam aktíváival ténylegesen végezheti annak tevékenységeit).”
(90)
A „Sernam 2” határozat tehát két különböző forgatókönyvet irányoz elő a Sernam SA értékesítésére: a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű értékesítését, és kizárólag eszközértékesítést. Az első feltételezés esetében az eszközöket és kötelezettségeket felvásároló társaságnak teljesítenie kell a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt feltételeket; a második esetben ezek a feltételek nem alkalmazandók.
(91)
Ezenkívül emlékeztetni kell arra a tágabb kontextusra is, amelybe a Bizottság „Sernam 1” és „Sernam 2” határozata illeszkedik. A folyamatosan veszteséges Sernam SA működési célú állami támogatásban részesült, amelyet anyavállalata, az SNCF folyósított számára, és amelyre a vállalat fennmaradásához volt szükség.
(92)
Véget kellett vetni egy olyan társaság mesterséges életben tartásának, amely indokolatlan piaci részesedéssel rendelkezett, jóllehet nem volt versenyképes. Ebből következik, hogy egyrészről véget ért a Sernam társaság rendszeres állami feltőkésítése, és másrészről az ilyen támogatások nyomán létrejött versenytorzulások megszűntek, vagy azokat kompenzációs intézkedésekkel kellett ellensúlyozni. Ennélfogva a Sernam részére 2001 és 2004 között nyújtott, 41 millió EUR összegű, a belső piaccal összeegyeztethetetlen jogellenes támogatásokat vissza kellett fizettetni, és az 503 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatás ellentételezéseként a piac egyes részeit felszabadító kompenzációs intézkedéseket kellett elfogadni.
(93)
A Bizottság ugyanakkor már az elején megállapította, hogy az a mód, ahogyan Franciaország a 2004. évi határozatot végre kívánta hajtani, teljes mértékben ellentétes az így meghatározott célkitűzésekkel. A francia hatóságok e határozat végrehajtása ürügyén továbbra is nyújtottak működési támogatást, és a vállalat gazdasági folytonosságának megőrzésére törekedtek, elmulasztva a piaci részesedések felszabadítását és éppen ellenkezőleg megkísérelve megerősíteni a társaság versenyhelyzetét.
(94)
Ezen a ponton helyénvaló módszeresen megvizsgálni, hogy a francia hatóságok milyen eszközöket alkalmaztak célkitűzéseik eléréshez.
3.2. VISSZAÉLÉS A „SERNAM 2” HATÁROZATTAL ENGEDÉLYEZETT TÁMOGATÁSSAL
(95)
A francia hatóságok megerősítik, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt feltételeket nem tartották tiszteletben. A Bizottságnak ennélfogva mindössze azt kell ellenőriznie, hogy Franciaország eleget tett-e a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek. Emlékeztetőül, ez a bekezdés a következőképpen szól:
„Amennyiben mostantól fogva 2005. június 30-ig a Sernam egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárásban értékesíti az aktíváit az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaságnak, az (1) bekezdés feltételei nem alkalmazandók.”
(96)
Amint az az alábbiakban kiderül, Franciaország nem teljesítette ezeket a feltételeket.
3.2.1. A tevékenységek átruházására nem 2005. június 30-án került sor
(97)
A francia hatóságok és az első panaszos észrevételeiből az következik, hogy 2005. június 30-án az SNCF vezetése mindössze elvben fogadta el a Financière Sernam kötelező erejű ajánlatát. Mindeközben az ügyletben érintett valamennyi felet kötő egyetértési megállapodást 2005. július 21-én írták alá, és a különböző átruházási műveletek végrehajtására csak 2005. október 17-én került sor.
(98)
A Bizottság mindebből arra a következtetésre jut, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházására - a „Sernam 2” határozatban előírt feltétellel ellentétben - nem került sor legkésőbb 2005. június 30-ig. Ez már önmagában is elegendő ok annak megállapításához, hogy Franciaország visszaélt a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett támogatással.
3.2.2. A tevékenységek átruházása nem minősül adásvételnek (27)
(99)
Az uniós tagállamok jogrendjében az adásvételi szerződés a római jogból eredő elveken alapul (emptio venditio). Az adásvétel ugyanis javak tulajdonjogának a vételár megfizetése ellenében történő átruházása. Az árnak, amint azt a francia jogra hivatkozva a francia kormány is kiemeli, pozitív árnak kell lennie.
(100)
Az az ügylet, amelynek során az adott jó vagy javak tulajdonjogát átruházni kívánó személy pénzt ajánl a javakat átvevő személynek, nem adásvétel, hanem más jellegű szerződés.
(101)
Ebben az esetben az SNCF 59 millió EUR-t, azaz a Sernam SA feltőkésítése során 57 millió EUR-t, a Sernam Xpress feltőkésítése során pedig 2 millió EUR-t fizetett, és különféle garanciákat nyújtott a Financière Sernam részére. A Financière Sernam által az SNCF és a Sernam SA javára kifizetett 2 millió EUR kiegyenlíti a Sernam Xpress feltőkésítését, az ügylet további elemeit azonban nem. Ennélfogva az SNCF és a Financière Sernam között megkötött szerződés nem tekinthető adásvételi szerződésnek. Ezt a francia hatóságok nem is vitatják, amikor kifejtik, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását célzó különböző műveletek nem minősülnek adásvételnek, mivel a francia jog nem teszi lehetővé olyan adásvétel lebonyolítását, amely ilyen eredménnyel jár.
(102)
A Bizottság megállapítja, hogy az SNCF és a Financière Sernam között megkötött szerződés nem minősül adásvételi szerződésnek. Ugyanezen okból nem teljesül a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése, mivel nem történt adásvétel. Következésképpen Franciaország visszaélt a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett támogatással.
3.2.3. A tevékenységek átruházása nem tekinthető eszközértékesítésnek, hanem a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű átruházását jelenti
(103)
Még ha a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását adásvételnek is tekintendő, a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése csak akkor teljesülne, ha ez az adásvétel kizárólag az eszközöket és nem a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) egészét érintené. Ez a „Sernam 2” határozat (217) preambulumbekezdéséből következik, amelyet e határozat (89) preambulumbekezdése idéz.
(104)
A 2.4. szakaszban ismertetetteknek megfelelően a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő, SNCF általi átruházása során a Sernam SA saját eszközeit, valamint az anyavállalatával, az SNCF-fel szemben fennálló egyes tartozások kivételével kötelezettségeit kizárólagos tulajdonú leányvállalatára, a Sernam Xpressre ruházta át. Az átruházást megelőzően a Sernam SA-t az SNCF 57 millió EUR értékben feltőkésítette, és ez az új tőke is az átruházott eszközök részét képezte. Az átruházást követően az SNCF a Sernam Xpresst is feltőkésítette, 2 millió EUR összegben. Ezután a Sernam Xpress részvényeit a Financière Sernam ugyanekkora összegért (2 millió EUR-ért) értékesítette.
(105)
A 2.7.1.3. szakaszban foglaltaknak megfelelően a francia hatóságok ezt a műveletet a francia jogból és a „Sernam 2” határozatból fakadó kettős korlátozással indokolják.
(106)
Arra hivatkoznak, hogy a művelet átfogó eredménye megegyezik az eszközértékesítés eredményével. Ennélfogva azt a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a Sernam SA eszközei együttes értékesítésének kell tekinteni.
(107)
A Bizottság - két okból - eltérő következtetésre jutott.
3.2.3.1. Az átruházás két eleme az eszközök és kötelezettségek csoporton belüli átruházása, majd az azokat átvevő leányvállalat részvényeinek értékesítése (részvényügylet)
(108)
Az SNCF által végrehajtott művelet nyomán a Financière Sernam hozzájutott a Sernam Xpress részvényeihez, és így értékesíthette azokat (a továbbiakban: részvényügylet).
(109)
Igaz, hogy az SNCF először - a francia hatóságok szerint - a francia jogban „részleges eszközapportnak” nevezett (valójában eszközöket és kötelezettségeket is érintő) műveletet hajtott végre. Ez a művelet azonban még önállóan vizsgálva sem tekinthető „harmadik fél részére történő eszközértékesítésnek”. Az eladásra 57 millió EUR összegű negatív áron került sor, ezért az nem minősül adásvételnek (lásd a 3.2.2. szakaszt). Mindemellett nem csupán az eszközöket, hanem a Sernam SA anyavállalatával, az SNCF-fel szemben fennálló egyes tartozásainak kivételével valamennyi kötelezettséget is érinti. A Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű átruházásáról, és nem csupán az eszközök értékesítéséről van tehát szó (lásd még a 3.2.3.2. szakaszt).
(110)
Végezetül, a szóban forgó átruházást a Sernam Xpress 100 %-os tulajdonú leányvállalat javára teljesítették, amelyet eseti alapon jelöltek ki a Sernam SA eszközeit és kötelezettségeit átvevő jogalanyként azzal a kizárólagos céllal, hogy azt a Financière Sernamnak továbbértékesítsék. Az apport kedvezményezettje tehát nem az SNCF-től független harmadik vállalat volt.
(111)
Másodszor, a Sernam Xpress részvényeit a Financière Sernamnak értékesítették, ami szintén nem harmadik fél részére történő részvényeladásnak, hanem részvényátruházásnak vagy részvényügyletnek (és ezért a vállalat egésze átruházásának) minősül.
(112)
Ennélfogva az SNCF által végrehajtott műveletek egyike sem tekinthető a Sernam SA eszközeinek az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaság részére történő együttes értékesítésének, így nem teljesülnek a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek.
3.2.3.2. Az átruházás nem az eszközökre korlátozódik, hanem a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) egészét érinti
(113)
Az e határozat (89) preambulumbekezdésében idézett „Sernam 2” határozat (217) preambulumbekezdése megkülönbözteti egyrészről az eszközök értékesítését és másrészről a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű értékesítését. E preambulumbekezdésből egyértelműen következik, hogy ha a francia hatóságoknak a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) egészét értékesíteniük kellett - amint azt a „Sernam 2” határozat elfogadásakor értették -, kötelesek voltak eleget tenni a „Sernam 2” határozat 3. cikke (1) bekezdésében foglalt feltételeknek.
(114)
A különböző átruházási műveletek eredményeként a Financière Sernam a Sernam Xpress felvásárlásával a Sernam SA-nak a „Sernam 2” határozat elfogadásának időpontjában meglévő eszközei és kötelezettségei összességéhez hozzájutott, az alábbiak kivételével: egyrészről az eszközök értéke a Sernam SA javára kifizetett 57 millió EUR összegű, illetve a Sernam Xpress javára kifizetett 2 millió EUR összegű tőkeinjekcióval növekedett (lásd még e határozat 3.2.4. szakaszát), és másrészről a kötelezettségek értéke a Sernam SA által az SNCF-től felvett tagi kölcsön, az „IBM - GPS” szerződéstől való elállásból fakadó kötelezettség, valamint a 41 millió EUR összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettség összegével csökkent.
(115)
E kisebb kiigazítások ellenére is egyértelmű azonban, hogy a Sernam SA eszközeit és kötelezettségeit valóban átruházták először a Sernam Xpressre, majd a Financière Sernamra.
(116)
A tevékenységek átruházása tehát nem minősül eszközértékesítésnek, hanem a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) - néhány kivételtől eltekintve - teljes körű átruházását jelenti. Következésképpen ez is azt támasztja alá, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében felsorolt feltételeket nem tartották tiszteletben.
3.2.4. Az átruházás nem korlátozódik a „Sernam 2” határozat elfogadásának időpontjában a Sernam SA tulajdonát képező eszközökre, hanem magában foglal további 59 millió EUR-t
(117)
Az eszközöket illetően a Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Sernam SA és a Sernam Xpress feltőkésítésével további 59 millió EUR-val nőtt azok értéke, valamint hogy a Financière Sernam által kifizetett 2 millió EUR-ra figyelemmel e növekedés gazdasági értéke 57 millió EUR. A „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése nem engedélyezi az eszközök értékének ilyen növelését.
3.2.5. A tevékenységek átruházására nem átlátható és nyílt eljárás útján került sor
(118)
A francia hatóságok elsőként átlátható és nyílt eljárást szerveztek. Az eljárás lezárásakor azonban az SNCF egyetlen kötelező erejű ajánlatot sem kapott.
(119)
Az átlátható és nyílt eljárás kudarcát követően megkötötték a Financière Sernammal a Sernam SA tevékenységeinek átruházását célzó különböző műveletekről szóló szerződést. Mivel a vállalat mint ilyen önállóan nem vett részt az átlátható és nyílt eljárásban, a tevékenységek átruházása végül nem átlátható és nyílt eljárás útján valósult meg.
(120)
Ez is azt támasztja alá, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében felsorolt feltételeket nem tartották tiszteletben.
3.2.6. A eszközértékesítés véglegességét nem tartották tiszteletben
(121)
A „Sernam 2” határozat (217) preambulumbekezdése a következőképpen rendelkezik az eszközértékesítés céljáról:
„[A] piaci részesedések felszabadulnak a független átvevő számára (aki a Sernam aktíváival ténylegesen végezheti annak tevékenységeit).”
(122)
Az eszközértékesítés tehát a Sernam SA piaci részesedésének és eszközeinek felszabadítását, valamint az eszközök használati jogának harmadik fél részére történő átengedését célozta. Az eszközértékesítés célja tehát az volt, hogy megszüntesse a Sernam SA gazdasági tevékenységét.
(123)
A szóban forgó ügyben ugyanakkor a Sernam SA-t annak vezetősége teljes körűen felvásárolta, így az egyesült a későbbi Financière Sernammal. A gazdasági folytonosság maradéktalanul megvalósul; ezenfelül a vállalat tartozásai jelentős részétől megszabadult, valamint 59 millió EUR értékben új tőkéhez jutott, amelyből 57 millió EUR gazdasági terhét továbbra is az SNCF viseli. Ennélfogva, azontúl, hogy a végrehajtott művelet nem tesz eleget a „Sernam 2” határozat 3. cikke (2) bekezdésében foglalt feltételeknek, a határozatban kitűzött célok elérését sem teszi lehetővé. Éppen ellenkezőleg a gazdasági jogalany megerősödését eredményezi oly módon, hogy az tovább súlyosbíthatja a határozatban előírt intézkedések által éppen enyhíteni kívánt versenytorzulásokat.
3.2.7. A Franciaország által kifejtett érvelés alapján nem bizonyítható a „Sernam 2” határozat 3. cikke (2) bekezdésének tiszteletben tartása
(124)
Elfogadhatatlan Franciaország azon érvelése, amely szerint a végrehajtott műveletek összessége együttes eszközértékesítésnek felel meg. Az együttes eszközértékesítés jellegéből fakadóan annak elsődleges tulajdonsága, hogy nem részvényeladáson alapul. A Bizottság ennélfogva nem tudja elfogadni azt az érvelést, amely szerint több különböző jogi aktus (részleges eszköz- és kötelezettségapport, majd részvényügylet) egyenértékű egy adott jogi aktussal (eszközértékesítés) akkor, amikor valamelyik ténylegesen végrehajtott jogi aktus a bizonyítani kívánt jogi aktussal ellentétes.
(125)
Ugyanígy nem fogadható el az az érvelés sem, amely szerint a francia jog értelmében nem lehetséges a Sernam SA eszközeinek a Financière Sernam részére történő közvetlen értékesítése. Elsőként emlékeztetni kell arra, hogy a „Sernam 2” határozat értelmében Franciaország kétféleképpen hajthatta végre a határozatot. Feltételezve, hogy az eszközértékesítés megoldhatatlannak bizonyult, a francia hatóságok a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (1) bekezdésében előirányzott lehetőséggel élve (a Sernam SA saját tevékenységeinek korlátozása a vasúton történő kézbesítésre és a közúti szállítás alvállalkozásba adása) továbbra is végrehajthatták a határozatot. Másodszor, ha a harmadik fél hitelezők ténylegesen elfogadhatatlannak tartották volna a negatív eladási árat, a Sernam SA-t kollektív eljárás alá vonhatták volna, hogy az eszközértékesítésre ezen eljárás keretében kerüljön sor.
(126)
Végezetül, ha a francia hatóságok nehézségekbe ütköztek a „Sernam 2” határozat végrehajtása során, a Bizottsághoz kellett volna fordulniuk annak érdekében, hogy közösen találjanak más jellegű megoldást, az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvével összhangban. Noha a francia hatóságok 2004. november 24-én valóban látogatást tettek a Bizottságnál, és 2004. december 21-én hivatalos levélben tájékoztatták az eszközök együttes értékesítésére vonatkozó döntésükről, hangsúlyozni kell, hogy Franciaország egyszer sem értesítette a Bizottságot az általa a „Sernam 2” határozatban feltételesen jóváhagyott szerkezetátalakítási terv módosításáról. Márpedig a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (28) 3.2.3. szakasza megerősíti, hogy valamely tagállam kizárólag a Bizottság előzetes tájékoztatását és jóváhagyását követően térhet el a szerkezetátalakítási tervtől.
(127)
A Bizottság azonban nem adta beleegyezését a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához, amelyet Franciaország végrehajtott.
3.2.8. Következtetés: Franciaország nem tartotta tiszteletben a „Sernam 2” határozat 3. cikkét, és visszaélt az 503 millió EUR értékű támogatással
(128)
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkét nem tartották tiszteletben. Ennélfogva a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett 503 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatással visszaéltek.
3.2.9. Az 503 millió EUR összegű támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal
(129)
Mivel a kedvezményezett a „Sernam 2” határozatot megsértve használta fel az 503 millió EUR összegű támogatást, ez utóbbi e határozat alapján nem egyeztethető össze a belső piaccal.
(130)
A Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében a tagállam feladata, hogy hivatkozzon a támogatás összeegyeztethetőségét igazoló okokra. Mivel Franciaország nem nevezte meg az összeegyeztethetőség indokait, a Bizottság megállapítja, hogy az 503 millió EUR összegű támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal, és annak összegét a rendelkezésre bocsátás időpontjától számított kamatokkal megnövelve vissza kell fizettetni.
(131)
A támogatást a Financière Sernammal és leányvállalataival, azaz a Sernam Services-szel és az Asterrel kell visszafizettetni, amelyek jelenleg folytatják a korábban a (mára felszámolt) Sernam SA, majd a Sernam Xpress (ennek vagyona egyetemes vagyonátruházást követően a Financière Sernam birtokába került) által végzett és támogatásban részesült gazdasági tevékenységet. Először is úgy kell tekinteni, hogy a Sernam Xpress a csoporton belül lezajlott ügyletet követően a Sernam SA valamennyi eszközét és kötelezettségeinek egy részét átvette. A Sernam Xpress tehát a Sernam SA gazdasági tevékenységét folytatta (lásd még a 3.3. szakaszban található részletes bizonyítást). Ezt követően az egyetemes vagyonátruházás nyomán a Financière Sernam a Sernam Xpress jogutódjává vált. Végezetül a Financière Sernam, valamint leányvállalatai, azaz a Sernam Serivces és az Aster a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységét folytatják, és továbbra is részesülnek a kezdetben a Sernam SA részére odaítélt 503 millió EUR összegű támogatásból.
3.3. A 41 MILLIÓ EUR ÖSSZEGŰ TÁMOGATÁS VISSZAFIZETTETÉSE
(132)
A „Sernam 2” határozat értelmében Franciaország által a kedvezményezettel visszafizettetendő 41 millió EUR összegű állami támogatást a Sernam SA vállalat felszámolásakor kötelezettségként elszámolták.
(133)
A francia hatóságok úgy vélik, hogy a „Sernam 2” határozat 4. cikke értelmében a Sernam SA tevékenységeinek a véleményük szerint átlátható és nyílt eljárás keretében a Financière Sernamra történő átruházásából következik, hogy a visszafizettetési kötelezettség kizárólag a Sernam SA társaságra korlátozódik.
(134)
A „Sernam 2” határozat 4. cikke a következőképpen rendelkezik:
„A Sernam mindenfajta részleges vagy teljes értékesítésének piaci áron és az összes konkurens számára átlátható és nyílt eljárás során kell történnie. Ilyen körülmények között a 41 m€ támogatás visszafizetése a Sernamot terheli, amennyiben az tovább létezik.”
(135)
A 4. cikk különbséget tesz aszerint, hogy folyamatos-e a Sernam gazdasági tevékenysége. A tevékenység megszűnése esetén a követelés az eszközöket átlátható és nyílt eljárás során, piaci áron megvásárló jogalanyokkal szemben nem érvényesíthető.
(136)
A Bizottság ezenfelül megjegyzi, hogy ítélkezési gyakorlatában a Bíróság és a Törvényszék döntő jelentőséget tulajdonít ezeknek a tényezőknek.
(137)
Az SMI-ítélet (29) két lehetőséget különböztet meg a támogatásban részesülő tevékenységek értékesítésének esetére, amelyek a következők: a társasági részesedések értékesítése, amelyet követően a támogatásokban részesülő vállalat megőrzi jogi személyiségét (részvényügylet), illetve a vállalat eszközei egy részének vagy egészének értékesítése más vállalat részére, amelyet követően a támogatott gazdasági tevékenységet a továbbiakban nem ugyanaz a jogi személy végzi (eszközügylet).
(138)
A részvényügylet tekintetében a Bíróság megállapította, hogy: (30)
„[…] ha egy olyan vállalkozást, amely jogellenes támogatásban részesült, piaci áron vásárolnak meg, vagyis azon a legmagasabb áron, amelyet egy magánbefektető normál versenyfeltételek mellett ezért a társaságért abban a helyzetben, amelyben - különösen az állami támogatás nyújtását követően - található, kész volt fizetni, a támogatási elemet piaci áron értékelték és a vételárba beszámították. Ilyen körülmények között a vevő nem tekinthető úgy, hogy előnyben részesült a piacon működő többi gazdasági szereplőhöz képest (e tekintetben lásd a C-390/98. sz. Banks-ügyben 2001. szeptember 20-én hozott ítélet, [EBHT 2001., I-6117 o.] 77. pontját).
A szóban forgó ügyben a jogellenes támogatásban részesülő vállalat megőrzi jogi személyiségét és saját nevében továbbra is folytatja az állami támogatással segített tevékenységeket. Ennélfogva rendszerint továbbra is ez a vállalat élvezi az említett támogatásokhoz kapcsolódó versenyelőnyt, és ezért ezt a vállalatot kell kötelezni a támogatásokkal megegyező összeg visszafizetésére. […]”
(139)
Ami az eszközügyletet illeti, a Bíróság a következőképpen fogalmaz: (31)
„Természetesen lehetőség van arra, hogy - amennyiben a leválasztott vállalatokat azzal a céllal hozták létre, hogy a támogatást kapott de csődbe került vállalat tevékenységének egy részét folytassák - ezektől a vállalatoktól szükség esetén a támogatás visszafizetése követelhető legyen, amennyiben megállapítást nyer, hogy azok továbbra is hasznot húznak a kapott támogatásból eredő versenyelőnyből. Ilyen helyzet többek között akkor állhat fenn, ha a leválasztott vállalatok a piaci feltételeknek megfelelő ellenár megfizetése nélkül felvásárolják a felszámolás alatt álló társaság eszközeit, vagy ha megállapítást nyer, hogy az ilyen vállalatok létrehozása a támogatások visszatérítésére vonatkozó kötelezettség megkerülését eredményezte.”
(140)
Ugyanez a megkülönböztetés érvényesül a Seleco-ítéletben is. (32) Ebben az ítéletében a Bíróság megerősíti, hogy a Bizottság kényszer esetén előírhatja, hogy a visszafizettetés ne korlátozódjon az eredeti vállalatra, hanem azt a termelésátruházás révén az utóbbi tevékenységét folytató vállalkozásra is kiterjesszék, amennyiben az átruházás bizonyos elemeiből megállapítható a két jogalany közötti gazdasági folytonosság. A Bíróság továbbá elfogadta, hogy a következő mutatók relevánsak a gazdasági folytonosság meghatározása szempontjából: az átruházás tárgya (eszközök és kötelezettségek, a munkaerő fenntartása, csoportos eszközök), az átruházás ára, az átvevő vagy az eredeti vállalat részvényeseinek vagy tulajdonosainak személyazonossága, az átruházás időpontja (a vizsgálat megkezdését, az eljárás megindítását vagy a végleges határozatot követően), illetve a művelet gazdasági logikája. (33)
(141)
Helyénvalónak tűnik továbbá hangsúlyozni, hogy az SMI- és a Seleco-ügyben bírói felügyelet mellett zajló kollektív eljárás keretében került sor az eszközök értékesítésére. Az eladás csupán a kollektív eljárás alá vont vállalatok eszközeinek egy részét érintette. Ezenfelül a Bíróság szerint nem állapították meg, hogy az értékesítés nem piaci feltételekkel történt.
(142)
A Törvényszék a CDA-ítéletben (34) vizsgált egy eszközügyletet, és többek között ellenőrizte, hogy a szóban forgó ügyben vannak-e olyan jelek, amelyek alapján megállapítható a visszatérítési utasítás részleges eszközértékesítés útján történő megkerülése. A Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Bizottság a szóban forgó ügyben nem állapított meg ilyen szándékot, és hogy a CDA nem őrizte meg a nyújtott támogatások kedvezményéhez kapcsolódó versenyelőny tényleges élvezetét. A Törvényszék e megállapítását két tényelemre alapozta: az adásvétel az eszközök egy részére korlátozódott, amelyet egyben értékesítettek, és ezen eljárási mód (azaz az együttes értékesítés) magasabb összeg bevételezését tette lehetővé, mint amely a szóban forgó vagyoni elemek egyenkénti eladásával elérhető lett volna.
(143)
Ennélfogva a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását a Bíróság és a Törvényszék által meghatározott feltételek fényében kell vizsgálni annak megállapítása céljából, hogy a visszafizettetési kötelezettség kiterjeszthető-e a Financière Sernamra és leányvállalataira, a Sernam Servicesre és az Asterre.
(144)
Elsőként, ami az eszközöknek és kötelezettségeknek a Sernam SA-ról a Sernam Xpressre történő együttes átruházását illeti - három pénzügyi kötelezettség (a Sernam SA által az SNCF csoporttól felvett tagi kölcsön, az „IBM - GPS” szerződéstől való elállásból fakadó kötelezettség és a 41 millió EUR összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettség) kivételével -, a Bizottság úgy véli, hogy ez az átruházás a vállalat egészét érintette (lásd a 3.2.3. szakaszt). A Sernam SA és a Sernam Xpress között tehát gazdasági folytonosság áll fenn. Ez megkülönbözteti a szóban forgó ügyet az SMI-, a Seleco- és a CDA-ítélet alapjául szolgáló tényektől, amelyek esetében csak az eszközök részleges értékesítésére került sor. Ezenfelül az átruházás vállalatcsoporton belül történt. Az átruházást a támogatás visszafizettetését elrendelő végleges bizottsági határozatot követően hajtották végre, és az gazdasági szempontból kizárólag azzal indokolható, hogy lehetővé teszi a Sernam SA tevékenységeinek folytatását anélkül, hogy eleget kellene tenni a „Sernam 2” határozat 3. cikkében előírt feltételeknek. Ennélfogva a gazdasági folytonosság igazolására a határozatban és a Seleco-ítéletben előírt valamennyi kritérium teljesül.
(145)
A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a Sernam Xpressre történő átruházás nem felel meg a piaci feltételeknek. Erre az átruházásra negatív áron került sor, és azt nem átlátható és nyílt eljárás eredményeképpen hajtották végre (lásd a 3.2.5. szakaszt). A Sernam Xpresst 2005 és 2008 között ért veszteségek fedezésére szolgáló működési támogatásnak tekinthető 57 millió EUR összegű negatív árhoz (35) hozzá kell adni az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló és elengedett 38,5 millió EUR összegű követelését (lásd a (27) preambulumbekezdést). Végezetül a Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Sernam SA tulajdonában maradt kötelezettségek harmadik felekkel és nem az SNCF-fel szemben fennálló tartozások. Az 57 millió EUR összegű tőkeinjekcióval az SNCF lehetővé tette a Sernam Xpress számára, hogy legalább a 2005 és 2008 közötti időszakban maradéktalanul teljesítse ezeket a követeléseket. Ellenkező esetben, ha az SNCF kizárólag pozitív áron értékesítette volna eszközeit, a Sernam SA harmadik felekkel szemben fennálló tartozásait csak az értékesítésből származó bevétel erejéig törlesztették volna. Ez is arra utal, hogy az SNCF és a Financière Sernam közötti szerződéses egyensúly nem felel meg a piaci feltételeknek.
(146)
Megállapítható az is, hogy az 57 millió EUR-s negatív ár magasabb, mint a sikertelen ajánlati felhívásra érkezett legjobb ajánlat, amelynek értéke 56,4 millió EUR volt (a második fordulóban tett ajánlat [5. pályázó]).
(147)
Az átruházásnak köszönhetően a Sernam Xpress mentesült a Sernam SA-t terhelő 41 millió EUR visszatérítésére vonatkozó utasítás teljesítése alól, és a szóban forgó támogatás visszafizetése, valamint a „Sernam 2” határozat 3. cikkében foglalt feltételek teljesítése nélkül folytathatta a Sernam SA tevékenységeit.
(148)
Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Sernam Xpressre történő átruházása nyomán a Sernam Xpress megőrizte a nyújtott támogatások kedvezményéhez kapcsolódó versenyelőny tényleges élvezetét. A két társaság között gazdasági folytonosság állt fenn, és az átruházás a Sernam SA-t kötő visszatérítési utasítás megkerülésének tekinthető.
(149)
Ahogyan azt az SMI- és a Seleco-ítélet kifejti, valamely jogellenes támogatásban részesülő társaság részvényeinek egy részvényes által harmadik fél részére történő értékesítése nem érinti a kedvezményezett társasággal szembeni visszatérítési kötelezettséget. Következésképpen a Sernam Xpress részvényeinek a Financière Sernam részére történő értékesítése nem mentesítette a Sernam Xpresst a 41 millió EUR összegű támogatás visszafizetésére irányuló kötelezettség alól.
(150)
A Sernam Xpress és a Financière Sernam egyesülését követően a visszatérítési kötelezettség a Financière Sernamra szállt. A Financière Sernam és leányvállalatai, azaz a Sernam Services és az Aster ráadásul a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységét folytatják, és így továbbra is részesülnek a kezdetben a Sernam SA részére odaítélt 41 millió EUR összegű támogatásból.
(151)
Ezenkívül, az alábbi 3.4. szakaszban ismertetett okok miatt a francia hatóságok által a piacgazdasági magánbefektető elvének alkalmazása alapján megfogalmazott érveket el kell vetni.
3.4. A SERNAM XPRESS JAVÁRA NYÚJTOTT ÚJ TÁMOGATÁSOK
(152)
A 2005. július 21-i egyetértési megállapodás több olyan intézkedést ír elő, amelyek új támogatásnak minősülhetnek (vö. a fenti (36) preambulumbekezdéssel). A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy ezek az intézkedések új támogatásnak minősülnek-e, és hogy adott esetben a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilváníthatók-e.
(153)
A francia hatóságok szerint mindezek az intézkedések megfelelnek a piacgazdasági magánbefektető elvének. Az SNCF az átlátható és nyílt ajánlati felhívásra a legjobb ajánlatot benyújtó társaságra ruházta át a Sernam SA tevékenységeit, és az ajánlat, még ha negatív árat tartalmaz is, kedvezőbb a részvényes állam számára, mint a Sernam felszámolása.
(154)
A Bizottság úgy véli, hogy a támogatás visszafizettetése esetén nem helyénvaló a magánbefektető elvének alkalmazása. Valamely támogatás visszafizettetésekor az állam az uniós jogból fakadó kötelezettségei jogcímén, nem pedig részvényes államként jár el.
(155)
A Bizottság ezenfelül megjegyzi, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése az eszközértékesítést a 3. cikk (1) bekezdésében előírt kompenzációs intézkedésekkel egyenértékűként határozta meg. A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (36) 40. pontja értelmében valamely veszteséges tevékenység átruházása nem tekinthető kompenzációs intézkedésnek. Az SNCF és a Financière Sernam által közösen elfogadott negatív ár azt bizonyítja, hogy veszteséges tevékenység átruházásáról van szó, amely nem lehet egy kompenzációs intézkedéssel egyenértékű. A szóban forgó ügyben a negatív ár a vállalatnak nyújtott működési támogatás összegének felel meg, amely tehát természetéből adódóan nem alkalmas a versenytorzulások csökkentésére.
(156)
Mindemellett, ha elfogadnánk a Franciaország által képviselt álláspontot, az ország mentesülne azon kötelezettsége alól, hogy a Sernam SA-val és az annak gazdasági tevékenységét folytató valamennyi társasággal visszafizettesse a „Sernam 2” határozatban összeegyeztethetetlennek nyilvánított 41 millió EUR összegű támogatást, valamint a visszaélésszerűen felhasznált 503 millió EUR összegű támogatást. Egy ilyen eredmény nyilvánvalóan ellentétes volna a Bíróság ítélkezési gyakorlatával, amelynek értelmében a tagállamot felkérik, hogy minden rendelkezésére álló jogi lehetőséget kihasználva, akár a vállalat eszközeinek lefoglalásával vagy szükség esetén, ha a vállalat nem tudja teljesíteni a szóban forgó kifizetést, annak felszámolás alá helyezésével haladéktalanul fizettesse vissza a támogatást. (37)
(157)
A franciaországi álláspont elfogadása egyúttal egy magántársaság állami vállalattal szembeni hátrányos megkülönböztetését vonná maga után. Noha az állam a magánvállalattal szemben akár annak felszámolásáig is érvényesítené a követelését, az állami vállalat kizárólag azzal a feltétellel kerülhetné el ezt a sorsot, hogy az államnak kevesebbe kerül negatív áron értékesítenie azt, mint visszafizettetni a vállalatnak nyújtott jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásokat.
(158)
A Bizottság ennélfogva úgy véli, Franciaország nem hivatkozhat a piacgazdasági magánbefektető elvére azért, hogy ezáltal a 2005. július 21-i egyetértési megállapodásban előirányzott intézkedéseket kivonja az állami támogatás fogalmának hatálya alól.
(159)
Meg kell tehát állapítani, hogy a kérdéses intézkedések előnyhöz juttatták-e a Sernam Xpresst és a Financière Sernamot. Mivel e két vállalat később egyesült, nem kell megkülönböztetni az egyik vagy a másik javára biztosított előnyöket. A támogatás meglétének három további feltétele egyaránt teljesül: az intézkedéseket egy állami vállalat, az SNCF forrásaiból biztosították; az SNCF rendkívül szigorú állami felügyelet alatt álló közjogi szervezetnek (EPIC) minősül; az előny nyújtása tehát szintén az államnak tulajdonítható. Mivel a Sernam Xpress/a Financière Sernam az Unión belül nyílt versenypiacként működő közúti szállítási ágazatban tevékenykedik, fennáll a veszélye, hogy az előny versenytorzulásokat eredményez és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
3.4.1. A Sernam SA SNCF általi, 57 millió EUR összegű feltőkésítése
(160)
A Sernam SA SNCF általi, 57 millió EUR összegű feltőkésítése révén a Sernam SA jelentős gazdasági előnyhöz jutott, amellyel versenytársai nem rendelkeznek. Ezt az előnyt később a többi eszközzel és kötelezettséggel együtt a Sernam Xpressre ruházták át.
3.4.2. A Sernam Xpress SNCF általi, 2 millió EUR összegű feltőkésítése
(161)
A Sernam Xpress SNCF általi, 2 millió EUR összegű feltőkésítése révén a Sernam Xpress jelentős gazdasági előnyhöz jutott, amellyel versenytársai nem rendelkeznek. A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy az SNCF a Financière Sernamtól 2 millió EUR összegű kifizetésben részesült, amely kiegyenlíti a 2 millió EUR összegű feltőkésítést, következésképpen az nem biztosított előnyt.
3.4.3. A Sernam SA-val szembeni követelések SNCF általi elengedése
(162)
A (33) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása nem tartalmazta az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló két, összesen 38,5 millió EUR összegű követelését. A követelésről való lemondással az SNCF az annak összegével megegyező előnyt biztosít a Sernam Xpress/a Financière Sernam javára.
3.4.4. Az SNCF által nyújtott garanciák
(163)
A Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásakor az SNCF a következő garanciákat nyújtotta:
-
vállalta, hogy az előírt határidőn belül, késés esetén 1 millió EUR kötbérfizetés terhe mellett befejezi a TBE hasznosításához szükséges külön telephely (Valenton) berendezését;
-
vállalta, hogy legfeljebb 3 millió EUR különbözetig viseli az új üzemeltetési helyek bérleti díja esetleges emelkedésének költségeit;
-
három évvel meghosszabbította a Sernamhoz kirendelt […] vasutasok visszatérési jogát;
-
három évvel meghosszabbította a Sernam […] munkavállalói számára (a Sernam általi) elbocsátás esetén az SNCF-en belüli újbóli elhelyezkedési lehetőséget biztosító szociális jegyzőkönyvet;
-
az SNCF szavatolta az „expressz zárt tehervonat (TBE) fenntartását” (38) és a TBE-hez való hozzáférést (39). E célból az SNCF 3 millió EUR-t fizetett a Sernam Xpressnek.
(164)
Az első két garancia tekintetében egyértelmű, hogy előnyhöz juttatják a Sernam Xpresst/a Financière Sernamot. Valójában e két garancia hiányában a Sernam Xpressnek/a Financière Sernamnak magának kellett volna viselnie az érintett költségeket.
(165)
A TBE-re vonatkozó garanciákat illetően a Bizottság úgy véli, hogy azok jelentős mértékben csökkentik a Sernam Xpress/a Financière Sernam által vállalt kockázatot. Ezáltal tehát előnyt biztosítanak számukra.
(166)
Franciaország szerint a vasutasoknak nyújtott garanciák tényleges kedvezményezettje az SNCF. Az SNCF bizonyos számú vasutast rendelt ki a Sernam SA-hoz. E vasutasoknak, akiknek a költségeit a Sernam SA viselte, egyszerű kérelem alapján jogukban állt visszatérni az SNCF-hez. Tekintettel a privatizáció által keltett lehetséges aggodalmakra, az SNCF meghosszabbította azt az időszakot, amely alatt a vasutasok élhettek ezen jogukkal, hogy elkerülje az SNCF-re jóval nagyobb terhet rovó tömeges visszatérésüket.
(167)
A Bizottság úgy véli, hogy e garancia hiányában a vasutasok a tevékenységek átruházásakor nagy valószínűséggel kérelmezték volna az SNCF-hez történő visszatérésüket. A Sernam Xpressnek ezeket a vasutasokat magánjogi státusban lévő új alkalmazottakkal kellett volna pótolnia. A Bizottság véleménye szerint a szóban forgó ügyben valószínűsíthető, hogy az új munkavállalók a vasutasoknál alacsonyabb fizetést kaptak volna, ami ellensúlyozta volna az előbbiek korlátozottabb tapasztalataiból vagy a nagyszámú új munkavállaló rendkívül rövid idő alatti felvételével kapcsolatos nehézségekből eredő, a Sernam Xpresst terhelő többletköltségeket.
(168)
Ami az újbóli elhelyezkedésre vonatkozó garancia három évvel történő meghosszabbítását illeti, Franciaország úgy véli, hogy az az SNCF által egyes munkavállalók részére biztosított egyedi jog. A megállapodásnak sem a Financière Sernam, sem a Sernam Xpress nem részes fele.
(169)
A Bizottság nem ért egyet ezzel az elemzéssel. E garancia hatására a munkavállalók az adott időszakban szívesebben maradnak a Sernam Xpress foglalkoztatásában, ám ez utóbbinak ezért semmilyen többletköltséget nem kell viselnie.
(170)
A Bizottság megállapítja, hogy az SNCF által a 2005. július 21-i egyetértési megállapodásban nyújtott garanciák a vasutasoknak nyújtott garancia kivételével előnyhöz juttatják a Sernam Xpresst/a Financière Sernamot.
(171)
Noha az első három garancia értéke könnyen számszerűsíthető (1 millió EUR, 3 millió EUR, illetve 3 millió EUR), a munkavállalók újbóli elhelyezkedésére vonatkozó garancia esetében más a helyzet. Franciaországnak meg kell határoznia, hogy e garanciák hiányában ugyanazon célkitűzés eléréséhez a Sernam Xpressnek/a Financière Sernamnak milyen mértékű fizetésemelést kellett volna biztosítania az alkalmazottak részére.
3.4.5. Az eladási ár
(172)
Az eljárást megindító határozat (164) preambulumbekezdésében a Bizottság azzal kapcsolatban is kételyeinek adott hangot, hogy vajon a Financière Sernam által „kifizetett” negatív ár valóban megfelelt-e a piaci árnak. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy időközben a Sernam Xpress és a Financière Sernam egyesült, és hogy a Financière Sernam részére nyújtott, túlságosan magas negatív árban megnyilvánuló lehetséges támogatás összege nem haladná meg a Sernam Xpress által új támogatásként kapott 57 millió EUR összegű támogatást. Ennélfogva a vevő részére nyújtott lehetséges támogatás kérdéséről a későbbiekben nem kell határozni.
3.4.6. Az új támogatások létezésére vonatkozó következtetés
(173)
A 2005. július 21-i egyetértési megállapodásban foglalt és e 3.4. szakaszban bemutatott intézkedések a Sernam Xpress/a Financière Sernam részére nyújtott új támogatásnak minősülnek.
3.4.7. A belső piaccal való összeegyeztethetetlenség és visszafizettetés
(174)
A Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében a tagállam feladata, hogy hivatkozzon a támogatás összeegyeztethetőségét igazoló okokra. Mivel Franciaország nem nevezte meg az összeegyeztethetőség indokait, a Bizottság megállapítja, hogy ezek a támogatások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal, és azok kamatokkal növelt összegét vissza kell fizettetni.
(175)
A támogatást a Financière Sernammal és leányvállalataival, azaz a Sernam Services-szel és az Asterrel kell visszafizettetni, amelyek jelenleg folytatják a korábban a (Financière Sernammal egyesült) Sernam Xpress által végzett és támogatásban részesült gazdasági tevékenységet.
3.5. AZ ELÁLLÁSI JOGRÓL SZÓLÓ ZÁRADÉK
(176)
A 2005. július 21-i egyetértési megállapodás tartalmaz egy elállási jogról szóló záradékot arra az esetre, ha az egyetértési megállapodás megkötését követő öt évben az Európai Bizottság kedvezőtlen határozatot hozna. Ez a záradék szintén új támogatásnak minősülhet. Ebben az esetben azonban a jogorvoslat e záradék alkalmazásának tilalma lenne. Mivel a záradékot a gyakorlatban nem alkalmazták, ez az eredmény megvalósult. Ennélfogva a szóban forgó záradék további vizsgálata nem szükséges.
3.6. A JOGOS ELVÁRÁS KÉRDÉSE
(177)
A francia hatóságok azon érvelése, amely szerint az együttműködési kötelezettségüknek megfelelően a Bizottság felé tett jóhiszemű lépések (például a Bizottságnál tett, 2004. november 24-i látogatás és a 2004. december 21-i levél) jogos elvárást támasztottak bennük arra vonatkozóan, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása megfelel a „Sernam 2” határozatnak, és ezért az uniós jog nem vehető figyelembe.
(178)
A Franciaország által közölt adatok valójában arra korlátozódtak, hogy tájékoztatták a Bizottságot az együttes eszközértékesítésre vonatkozó döntésről, a Sernam SA eszközeinek átruházását célzó művelet lényegi elemeit azonban nem ismertették részletesen. Különösen a Bizottsághoz intézett 2004. december 21-i tájékoztató mindössze az eszközátruházási folyamat egyes szervezési vonatkozásait mutatja be, továbbá a folyamat nyílt és átlátható jellegét említi, amelynek célja a 2005. június 30. előtti piaci áron történő értékesítés volt.
(179)
Következésképpen az alábbi szempontok egyikére sem hívták fel a Bizottság figyelmét:
1.
az a tény, hogy a tervezett átruházás az eszközök és kötelezettségek egy másik jogi személynek (Sernam Xpress) történő csoporton belüli átadásával, majd e másik jogalany értékesítésével (részvényügylet) valósul meg;
2.
az a tény, hogy a kötelezettségek egy részét az eszközökkel együtt átruházzák, és hogy a Sernam SA csak a 41 millió EUR összegű támogatáshoz kapcsolódó visszatérítési utasítást, valamint az SNCF 38,5 millió EUR értékű követeléseit tartja meg kötelezettségként;
3.
az a tény, hogy negatív árú vételi ajánlat esetén Franciaország kész volt feltőkésíteni a Sernam SA-t és a Sernam Xpresst.
(180)
A fenti szempontokra vonatkozó tájékoztatás hiányában a Bizottság nem láthatta előre, hogy Franciaország végül hogyan fogja végrehajtani a „Sernam 2” határozatot. Éppen ellenkezőleg, a 2004. december 21-i tájékoztatás arra engedett következtetni, hogy az átruházásra az eszközök megkülönböztetése nélkül és pozitív áron került sor, mivel abban az állt, hogy „[a]z átruházás végrehajtását követően az ebből származó termékeket a Sernam jogi személy kötelezettségeinek, köztük az összeegyeztethetetlen támogatásnak a visszafizetésére használják fel, szokásos nemzeti eljárások keretében”.
(181)
Még ha a Sernam SA eszközeiért kínált árak negatív jellegére tekintettel a feltőkésítés igénye (3. elem) csak az ajánlatok beérkezésekor merült is fel, Franciaországnak a 2004. december 21-i tájékoztató szövegezésekor elvben már legalább az eszközök és a kötelezettségek egy része együttes értékesítésének elvét (2. elem) ismernie kellett. A francia hatóságok mindenesetre nem hivatkozhatnak a jogos elvárás alkalmazására anélkül, hogy 2004. december 21-én vagy később önként tájékoztatták volna a Bizottságot a felsorolt lényegi elemekről.
(182)
Végül és legfőképpen, ha a francia hatóságok nehézségekbe ütköztek a „Sernam 2” határozat végrehajtása során, a Bizottsághoz kellett volna fordulniuk annak érdekében, hogy közösen más jellegű megoldást találjanak, az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvével összhangban. A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (40) 3.2.3. szakasza megerősíti, hogy ezen általános elv alkalmazásakor valamely tagállam kizárólag a Bizottság előzetes tájékoztatását és jóváhagyását követően térhet el a szerkezetátalakítási tervtől.
(183)
Ezenfelül a Bizottság semmilyen módon nem adta beleegyezését a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához, amelyet Franciaország végrehajtott.
(184)
A Bizottság megállapítja, hogy sem Franciaország, sem a támogatás kedvezményezettje nem hivatkozhat a jogos elvárásra.
4. VISSZAFIZETTETÉS
(185)
A Bizottság megállapította, hogy a „Sernam 2” határozatban foglalt feltételeket nem tartották tiszteletben. Következésképpen a „Sernam 2” határozatban engedélyezett támogatási intézkedések végrehajtása során a 659/1999/EK rendelet 16. cikke értelmében visszaéltek a támogatásokkal. Mivel Franciaország nem nevezte meg e támogatások összeegyeztethetőségének indokait, azok a belső piaccal összeegyeztethetetlenek. Franciaországnak ezért minden intézkedést meg kell hoznia e támogatások és azok kamatainak visszafizettetésére.
(186)
E támogatási intézkedések összege 503 millió EUR. Ennek egy részét különböző szerkezetátalakítási támogatások alkotják 2 938 millió FRF, azaz 448 millió EUR értékben. E támogatásokat a 2003. április 30-i határozat 3. táblázata ismerteti, amelynek legfontosabb elemei az alábbi táblázatban szerepelnek:
(millió FRF)
Törzstőke
44
2000. évi veszteségek finanszírozása
698
2001. évi veszteségek finanszírozása
252
Szerkezetátalakítás finanszírozása: az SNCF hozzájárulása
1 300
Szerkezetátalakítás finanszírozása: az SNCF tagi kölcsöne
250
A vasutasokhoz kapcsolódó többletköltségek
394
Szerkezetátalakítási támogatás összesen
2 938
(187)
Az 503 millió EUR összeget úgy kapjuk meg, ha ehhez hozzáadjuk a poggyász- és sajtótermék-szállítási szerződések keretében 34 millió EUR összegben, valamint az eszközszállítási szerződések keretében 21 millió EUR összegben kifizetett támogatásokat.
(188)
További részletekért lásd a 2001. május 23-i„Sernam 1” határozatot.
(189)
A támogatás tényleges és azonnali visszafizettetése érdekében a francia hatóságok kötelesek közölni azt az időpontot, amikor az egyes támogatásokat a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották (41). A visszafizettetési kamatokat az intézkedések mindegyike esetén ettől a naptól, a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani (42).
(190)
Hasonlóképpen vissza kell fizettetni a „Sernam 2” határozatban már összeegyeztethetetlennek minősített 41 millió EUR támogatásnak az ugyanezzel a módszerrel kiszámított, kamatokkal növelt összegét.
(191)
Végül, az 57 millió EUR összegű feltőkésítés, az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló 38,5 millió EUR összegű követeléseinek elengedése, valamint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásakor az SNCF által nyújtott garanciák - a vasutasoknak nyújtott garancia kivételével - szintén a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek. Ezeket az új támogatásokat az ugyanezzel a módszerrel kiszámított kamatok összegével növelve vissza kell fizettetni. A visszafizettetendő összegek kiszámításának módja tekintetében a Bizottság e határozat (171)-(189) preambulumbekezdésére hivatkozik.
(192)
A visszafizettetendő támogatási összeg meghatározása érdekében Franciaország figyelembe veheti az SNCF által a Sernam SA felszámolása során a 41 millió EUR összegű támogatás és kamatai, illetve a tagi kölcsön és kamatai címén kapott esetleges összegeket.
(193)
Amennyiben az SNCF követeléseinek teljes összegét visszafizették, Franciaország az SNCF által a Sernam SA felszámolása után visszafizettetett összegeket csak a két elkönyvelt támogatási intézkedés összege és a Sernam SA kötelezettségeként elszámolt követelések teljes összege közötti arány mértékéig veheti figyelembe.
(194)
Ezeket a visszatérítéseket, beleértve az eredetileg a Sernam SA és a Sernam Xpress részére nyújtott támogatásokat, a Financière Sernamnak és leányvállalatainak, azaz a Sernam Services-nek és az Asternek kell teljesítenie, amelyek jelenleg folytatják a korábban a (Financière Sernammal egyesült) Sernam Xpress, és még korábban a Sernam SA által végzett és támogatásban részesült gazdasági tevékenységet.
(195)
A Sernam Xpress és működő leányvállalatai, a Sernam Services és az Aster minden kétséget kizárólag a Sernam SA gazdasági tevékenységét folytatta, mivel a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő, Franciaország által végrehajtott átruházása pontosan ezt a célt szolgálta. Ezenkívül az ügy egyes elemeiből következik, hogy a Sernam Xpress, a Sernam Services és az Aster valóban a korábban támogatásban részesülő tevékenységet vitte tovább a Sernam SA aktuális üzleti terve alapján, ugyanazzal személyzettel. Ezt követően 2011. június 30-án a Financière Sernam egyetlen tagként megszüntette a Sernam Xpresst és magába olvasztotta annak vagyonát. A Financière Sernam ennélfogva a Sernam Xpress jogutódja, valamint gazdasági jogutódja is, mivel a működő leányvállalatok, azaz a Sernam Services és az Aster jelenleg az előbbi vállalat tulajdonában állnak, és felettük az ellenőrzést a Financière Sernam gyakorolja. Ezen túlmenően a Financière Sernam, valamint leányvállalatai, azaz a Sernam Serivces és az Aster a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységét folytatják, ennélfogva továbbra is részesülnek a támogatásban. 2011 májusában a Sernam márka átruházásával eszközapportot hajtottak végre a Sernam Services javára, amelynek értékét 15 millió EUR-ban állapították meg, és ezért nem fizettek megfelelő ellentételezést. Az Aster egyrészről 2008 márciusában könyvelési tételként 5 millió EUR eszközapportban részesült, és 2008 júliusában erről az összegről a javára lemondtak; másrészről 2011 decemberében a vállalatot folyószámlára könyvelt 5 599 998 EUR elengedésével feltőkésítették. Ez a két leányvállalat tehát nemcsak a vállalatcsoport tagjaiként és a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységének folytatása okán élvezte az eredetileg e két utóbbi társaságnak nyújtott támogatások előnyét, hanem a javukra történt eszközátruházásoknak, illetve feltőkésítési intézkedéseknek köszönhetően is.
(196)
Fontos megjegyezni, hogy a Sernam SA maga is a Sernam SCS 2001. végi részvénytársasággá alakításával jött létre (e tekintetben lásd a „Sernam 2” határozat (11) preambulumbekezdését). Ennélfogva a szóban forgó támogatások egy részének eredeti kedvezményezettje a Sernam SCS volt.
(197)
Mivel a Financière Sernam, valamint a Sernam Services leányvállalat esetében 2012. január 31-én szanálási eljárás, és a Financière Sernam másik leányvállalata, az Aster ellen 2012. február 3-án felszámolási eljárás indult, a Bizottság felkéri a francia hatóságokat a támogatások kamatokkal növelt összegének meghatározására, amelyet a lehető legrövidebb időn belül vissza kell fizettetni, hogy azok megjelenjenek e vállalatok kötelezettségei között.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Franciaország által a Sernam SCS (később Sernam SA) részére nyújtott és a Bizottság által a 2004. október 20-i 2006/367/EK (43) határozattal jóváhagyott, összesen 503 millió EUR összegű állami támogatásokkal visszaéltek. Ennélfogva azok nem egyeztethetők össze a belső piaccal. E támogatásokból a Sernam Xpress, valamint a Financière Sernam és leányvállalatai, a Sernam Services és az Aster is részesült.
(2) A Franciaország által a Sernam SCS részére nyújtott és a „Sernam 2” határozatban összeegyeztethetetlennek nyilvánított 41 millió EUR összegű állami támogatás előnyeit a Sernam Xpress, valamint a Financière Sernam és leányvállalatai, azaz a Sernam Services és az Aster is élvezte.
(3) A Sernam SA SNCF általi, 57 millió EUR összegű feltőkésítése, az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló 38,5 millió EUR összegű követeléseinek elengedése, valamint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásakor az SNCF által nyújtott garanciák - a vasutasoknak nyújtott garancia kivételével - a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek.
2. cikk
(1) Franciaország köteles visszafizettetni a Financière Sernammal, valamint a Sernam Services és az Aster leányvállalatokkal az 1. cikkben említett támogatásokat.
(2) A visszafizettetendő összegek után a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásuk napjától a tényleges visszafizettetésükig kamatot kell fizetni.
(3) A kamatokat a 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.
3. cikk
(1) Az 1. cikkben említett támogatás visszafizettetése azonnali és tényleges.
(2) Franciaország biztosítja, hogy e határozatot az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtja.
(3) A végrehajtás keretében Franciaország az SNCF által a Sernam SA felszámolása után visszafizettetett összegekkel a fent említett feltételek mellett számolhat.
4. cikk
(1) E határozat kihirdetésétől számított két hónapon belül Franciaország a Bizottság rendelkezésére bocsátja az alábbi információkat:
a)
az egyes támogatás intézkedések kedvezményezett rendelkezésére bocsátásának időpontja, a kedvezményezettel visszafizettetendő egyes támogatási intézkedések teljes összege (tőke és kamatok);
b)
az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes leírása;
c)
az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.
(2) Franciaország az 1. cikkben említett támogatás maradéktalan visszafizettetéséig folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedésekről. A Bizottság egyszerű kérésére Franciaország haladéktalanul elküldi az e határozat alkalmazása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat. Ezenfelül részletes adatokat szolgáltat a kedvezményezett által már ténylegesen visszafizetett támogatási és kamatösszegekről.
5. cikk
Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 9-én.