РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 627/2011 НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 30 септември 2010 г. Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата бе открита в отговор на жалба, подадена на 16 август 2010 г. от Комитета за защита на промишлеността на безшевни тръби от неръждаема стомана на Европейския съюз (наричан по-долу „Комитетът за защита“), от името на две групи производители от Съюза (наричани по-долу „жалбоподателите“), представляващи основен дял, в случая повече от 50 % от общото производство на безшевни тръби от неръждаема стомана на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители и представителите на КНР, известните вносители, доставчици и потребители, както и техните асоциации, за започването на процедурата. Комисията уведоми също и производителите в Съединените щати (наричани по-долу „САЩ“), тъй като те бяха разгледани като възможна държава аналог. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедура.
(4)
Всички заинтересовани страни, които пожелаха и показаха, че имат конкретни основания да бъдат изслушани, получиха това право.
(5)
С оглед на видимо големия брой производители износители, несвързани вносители и производители от Съюза, в известието за откриване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за определяне на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да прецени доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и, ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички производители износители, вносители и производители от Съюза бяха приканени да се представят пред Комисията и да предоставят, както се посочва в известието за откриване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с продукта, предмет на разследване, в периода на разследване от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. Проведена бе консултация и с властите на КНР.
a) Изготвяне на представителна извадка от китайски производители износители
(6)
От 31 китайски производители износители или групи производители износители, които се представиха, Комисията избра, в съответствие с член 17 от основния регламент, представителна извадка въз основа на най-големия представителен обем на износ, който разумно би могъл да бъде разследван в рамките на наличното време. Представителната извадка се състоеше от три (групи) дружества, представляващи 25 % от общия внос, регистриран в Евростат по време на ПР и над 38 % от общия брой оказали съдействие износители по време на ПР. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации със засегнатите страни и китайските власти, но те не повдигнаха възражения по предложената представителна извадка.
б) Изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза
(7)
От 21 производители от Съюза, с които се свърза Комисията, единадесет предоставиха необходимата информация и се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на информацията, получена от оказалите съдействие производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от две групи, представляващи петима производители от Съюза. Извадката беше подбрана въз основа на обема на продажбите и производството. Включените в представителната извадка производители от Съюза представляваха 48 % от общите продажби в ЕС на всички производители от Съюза и 80 % от производителите, които се представиха.
(8)
От 62 несвързани вносители, с които се свърза Комисията, само пет дружества отговориха на въпросите, свързани с изготвянето на представителната извадка, в срок. Ето защо беше прието, че не е необходимо изготвяне на извадка и на всички тези дружества бяха изпратени въпросници. В крайна сметка само двама вносители отговориха на въпросника и оказаха пълно съдействие в разследването.
в) Отговори на въпросниците и проверки
(9)
За да се даде възможност на включените в представителната извадка производители износители от КНР, ако пожелаят, да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“) или за индивидуално третиране (наричано по-долу „ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявление на включените в представителната извадка производители износители. Всички групи производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че разследването установи, че не отговарят на условията за ТДПИ.
(10)
Три (групи) дружества поискаха индивидуално разследване. Разглеждането на тези заявления на временния етап бе невъзможно да бъде извършено в определения срок. Решението дали да бъде извършено индивидуално разследване на тези дружества ще бъде взето на окончателния етап на процедурата.
(11)
Комисията официално разгласи резултатите от констатациите за ТДПИ пред съответните включени в представителната извадка производители износители от КНР, както и пред производителите от Съюза.
(12)
Отговори на въпросника бяха получени от включените в представителната извадка производители износители от Китай, от всички включени в представителната извадка производители от Съюза, двама несвързани вносители от Съюза и един потребител.
(13)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на анализа на ТДПИ и ИТ и за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза. Бяха проведени проверки на място в помещенията на следните дружества.
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City и свързаните с него дружества: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, провинция Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, провинция Shandong,
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai и свързаните с него дружества: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing,
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan district, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Германия,
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Германия,
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Испания.
-
PEXCO, Scranton, Пенсилвания,
-
Salem Tube, Greenville, Пенсилвания,
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Тексас,
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Пенсилвания.
3. Период на разследване
(14)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. (наричан по-долу „периодът на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 2006 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(15)
Разглежданият продукт, както е описан в известието за откриване, са някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана, различни от тези с принадлежности, подходящи за пренос на газове или течности, използвани в гражданската авиация, класирани понастоящем в кодове по КН: 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 и ex 7304 90 00 (наричани по-долу „разглежданият продукт“). Това включва неокончателно обработени кухи полуфабрикати, горещо обработени продукти и студено обработени продукти.
(16)
В производствения процес обикновено като суровина се използват цилиндри („заготовки“) от неръждаема стомана. На първия етап от производството неокончателно обработен кух полуфабрикат се получава било чрез екструдираща преса, било чрез горещо пробиване. След това кухият полуфабрикат може да бъде първоначално подложен на гореща обработка, от която се получава горещо обработена тръба, след което се подлага на студена обработка (студен пилигримов процес) или процес на студено изтегляне, от които се получава студено обработена тръба. Всички видове продукти (кухи полуфабрикати, горещо обработени тръби и студено обработени тръби) имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения.
(17)
Безшевните тръби от неръждаема стомана се използват предимно в следните промишлености: химическата и нефтохимическата промишленост, производството на торове, производството на електроенергия, строително инженерство и строителството, фармакологията и медицинските технологии, биотехнологията, обработката на води и изгарянето на отпадъци, проучванията и добива на нефт и газ, обработка на въглища и газ, обработка на храни.
(18)
Един производител от Съюза, който допълнително обработва безшевни тръби от неръждаема стомана, заяви, че при необходимост от налагане на мерки кодът по КН 7304 49 10 следва да бъде изключен от техния обхват, тъй като той покрива неокончателно обработени кухи полуфабрикати, използвани само за допълнителна обработка. Въпреки това разследването показа, че доставчиците както от Съюза, така и от Китай на този производител от Съюза са декларирали продадените на този производител стоки като горещо обработени или студено обработени стоки.
(19)
Действително декларирането на тези продукти като „неокончателно обработени кухи полуфабрикати, които се използват само за производството на тръби с други напречни сечения и дебелини на стените“ засяга стоки, които не винаги имат различни физични характеристики, а просто различно приложение. Временно беше заключено, че няма причини „необработени кухи полуфабрикати“ да бъдат изключени от определението на продукта.
2. Сходен продукт
(20)
Разглежданият продукт и някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана, продавани на вътрешния пазар в КНР, както и някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана, продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, имат същите основни физични, химични и технически характеристики и същите основни приложения. Следователно временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика
(21)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно вноса с произход от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от посочения член за производителите, за които се установи, че отговарят на всички критерии, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(22)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се правят в зависимост от пазарните условия и без значителна държавна намеса, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат един ясен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма съществени нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
правната сигурност и стабилност се осигуряват от законодателство относно несъстоятелността и собствеността;
5.
обмяната на валута се осъществява по пазарния курс.
(23)
В настоящото разследване всички три включени в представителната извадка (групи) производители поискаха третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), в съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха с формуляра за заявление за ТДПИ в определения срок.
(24)
Разследването установи, че нито един от включените в представителната извадка (групи) производители износители от КНР не отговаря на изискванията на критериите, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и следователно не може да бъде третиран като дружество, работещо в условията на пазарна икономика.
(25)
Никое от дружествата не е изпълнило изискванията на критерий 1, поради държавна намеса при вземането на решения във връзка с придобиването на основната суровина (а именно заготовки, слитъци и кръгли пръти от неръждаема стомана). Тези суровини представляват доста над 50 % от производствените разходите на разглеждания продукт (безшевни тръби от неръждаема стомана). Следователно тези суровини са основната суровина за производството на разглеждания продукт.
(26)
Китайската държава има основна роля в определянето на цените на суровините за безшевни тръби от неръждаема стомана и осъществява непрекъсната намеса на пазара, като използва следните средства: прилага се експортна такса и не се възстановява ДДС. На първо място, от 1 януари 2008 г. основните суровини за производството на безшевни тръби от неръждаема стомана, подлежат на 15 % експортна такса. На второ място, държавата не възстановява ДДС върху износа на тези суровини.
(27)
Включените в представителната извадка дружества получават своите основни суровини за производството на безшевни тръби от неръждаема стомана на вътрешния китайски пазар. Разследването установи, че средно, в зависимост от класа на стоманата, китайските цени на суровините са с около 30 % по-ниски от тези на световните пазари (САЩ или ЕС).
(28)
При положение, че КНР трябва да внася по-голямата част от желязната руда на международни пазарни цени, ясно е, че страната не извлича полза от никакви природни сравнителни предимства, които биха обяснили ниската цена на основните суровини на китайския вътрешен пазар. В същото време, в продължение на няколко години, различни проучвания говорят за значителна държавна намеса в този сектор. (3) Тези доклади посочват, че китайското правителство е определило 14 „ключови“ промишлености и седем „опорни“ промишлености. Основните консуматори по веригата на специална стомана са сред седемте „опорни“ промишлености, подкрепяни от китайското правителство чрез неговата промишлена политика. (4) Негативното влияние на експортната такса и частичното възстановяване на ДДС също бяха подчертани в прегледите от СТО на търговските политики и практики на КНР. (5)
(29)
Както беше посочено в Прегледа на търговската политика от СТО, експортните такси и възстановяването на ДДС са политически инструменти, чиято употреба намалява обема на износа на въпросните суровини, отклонява запасите към вътрешния пазар и води до натиск към снижаване на цените на тези продукти на вътрешния пазар. (6) Действително настоящото разследване установи значителна ценова разлика между цените на вътрешния и на световния пазар. Тази разлика представлява косвена помощ за националните промишлености надолу по веригата, като по този начин им дава конкурентно предимство. Този аргумент допълнително се подкрепя от факта, че няма наложена експортна такса върху износа на разглеждания продукт (безшевни тръби от неръждаема стомана), за който се прилага и възстановяване на ДДС.
(30)
Настоящото разследване, установявайки различното приложение на експортните такси и възстановяването на ДДС за промишленостите както нагоре, така и надолу по веригата, демонстрира държавна намеса, което може да бъде заключено от значителната ценова разлика на суровини от неръждаема стомана (а именно заготовки, слитъци и кръгли пръти от неръждаема стомана) на китайския и на световния пазар.
(31)
Като се има предвид ценовата разлика между вътрешния китайски пазар и световния пазар, при липсата на държавна намеса, националните производители на посочените по-горе суровини ще бъдат склонни да изнасят своята продукция на пазари с по-високи цени, където ще получат по-добра печалба. Статистическите данни на китайските митнически служби потвърждават, че почти няма износ на заготовки от неръждаема стомана от КНР към останалия свят. През 2009 г. износът на слитъци от неръждаема стомана и други първични форми на неръждаема стомана възлиза на по-малко от 2 тона, а през 2010 г. - на по-малко от 5 тона. Това е още един факт, демонстриращ държавна намеса на пазара на суровини.
(32)
Тези китайски практики следва да бъдат считани като основен фактор за държавна намеса при вземането на решения на дружества относно суровините. Действително настоящата система на Китай за високи експортни мита и невъзстановяване на ДДС за износ на суровини до голяма степен води до ситуация, при която цените на китайските суровини продължават да се регулират от държавата и най-вероятно и в бъдеще ще продължат да осигуряват подкрепа на китайските производители на безшевни тръби от неръждаема стомана.
(33)
Освен това, във връзка с критерий 1, едно от дружествата не включи в информацията за представителната извадка и искането за ТДПИ два свързани доставчика на суровини. Дружеството заяви, че тези доставчици осигуряват малки количества, като по този начин фактът, че не са докладвани, не би могъл и няма да има някакво съществено влияние върху резултатите от разследването. Беше отбелязано, че преди всичко Комисията трябва да получи пълна картина за всички дружества в група, занимаваща се с производство или продажба на разглеждания продукт, независимо от размера на тези дружества или на техните продажби. Освен това беше посочено, че доставките на суровини са доста фрагментирани, разпръснати между няколко малки доставчици. Беше направено заключението, че дружеството, без да се има предвид изопачаването на основната информация, описано по-горе, не успя да покаже, че неговите бизнес решения са взети в отговор на пазарните сигнали, без значителна държавна намеса и цените са отразявали пазарните стойности.
(34)
Освен критерий 1, някои дружества не успяха да покажат, че отговарят на критерии 2 и 3. Две дружества не успяха да покажат, че имат ясен набор от счетоводни документи, които са одитирани от независим експерт в съответствие с международните счетоводни стандарти. За едното дружество несъответствията във финансовите отчети не бяха отразени в одиторския доклад. Друго дружество не успя да представи финансови отчети за няколко години от своята дейност.
(35)
И накрая едно дружество е получило заеми от държавни банки на преференциални цени, значително по-ниски от пазарните. Това показа, че разходите за производство и финансовата ситуация са значително изкривени от системата на непазарна икономика.
(36)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ, бяха получени коментари от промишлеността на Съюза и три включени в представителната извадка (групи) производители износители.
(37)
Едно дружество заяви, че решението на Комисията да отхвърли ТДПИ е повлияно и следователно предубедено от изчислението на дъмпинговия марж. В тази връзка трябва да бъде отбелязано, че определянето на ТДПИ предшества всякакви дъмпингови изчисления и всички проверки, които бяха направени, са свързани единствено с данните за определяне на ТДПИ. Следователно жалбата е неоснователна.
(38)
Едно дружество заяви, че от него не е било поискано да подаде заявление за ТДПИ за свързани доставчици на суровини. Този аргумент трябваше да бъде отхвърлен. В известието ясно се посочва, че имената и точните дейности на всички свързани дружества в производството и/или продажбата (за износ и/или на вътрешния пазар) на разследвания продукт, трябва да бъдат съобщавани на Комисията.
(39)
Освен това същото дружество заяви, че нередностите на пазара на суровини не са били значителни, защото 17,5 % от суровините се внасят от несвързани международни доставчици, а останалата част се купува предимно от свързани дружества. Според информация, с която разполага Комисията, около 30 % от суровините се купуват на местния пазар , а останалата част се внася предимно от свързани доставчици. В този контекст трябва да бъде отбелязано, че трансферните цени от свързани доставчици обикновено не се считат за достоверна информация. Освен това, като цяло, цените, на които дружеството купува суровините от независими доставчици са значително по-ниски от цените в ЕС или в САЩ, както за останалите разследвани производители износители. Следователно жалбата се отхвърля.
(40)
Едно дружество оспори изчисленията, направени от Комисията на ценовата разлика между цените на суровините на вътрешния китайски и на световния пазар. След проверка Комисията потвърди изчислението. По-конкретно дружеството не взе предвид увеличението за сплави, прилагано от доставчици от САЩ и ЕС. Жалбата трябваше да бъде отхвърлена.
(41)
Едно дружество заяви, че несъответствията между декларацията за данък върху дохода и финансовия отчет са нормални, незначителни и следователно обясненията в бележките към финансовия отчет не са задължителни. Ето защо това не следва да е повлияло на решението на Комисията. Посочва се, че несъответствията по отношение на годишната печалба са близо 30 милиона RMB, които следователно е трябвало да бъдат счетени за значителни и да бъдат обясненi в бележките към финансовия отчет.
(42)
Друга жалба е свързана с предполагаемото нарушение на Споразумението на СТО за субсидиите и изравнителните мерки и основния антисубсидиен регламент на ЕС (7). Дружеството заяви, че отхвърлянето на заявление за ТДПИ въз основа на факта, че дружествата могат да получават субсидии, ощетява износителя, заради субсидии, считани за незаконни, без всякаква обосновка. Този аргумент трябва да бъде отхвърлен. Заявленията за ТДПИ не са били отхвърлени от съображения за евентуални субсидии, а на базата на конкретни основания, изложени в съображенията по-горе, както и в подробните документи, за разгласяване на ТДПИ, изпратени на страните. Основната причина за отхвърлянето на ТДПИ са били нередности на пазара на суровини. Освен това трябва да бъде подчертано, че някои дружества са получавали заеми от държавни банки на преференциални лихвени проценти, значително по-ниски от пазарните, което ясно показва връзката с предишната непазарна икономика.
(43)
В заключение никой от получените коментари не беше такъв, че да промени констатациите по отношение на определянето на ТДПИ.
2. Индивидуално третиране
(44)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява мито, което се прилага в национален мащаб, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите,
-
експортните цени, количества, условията и параметрите на продажбата са определят свободно,
-
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса,
-
обмяната на валута се извършва по пазарен курс, и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(45)
Трите включени в представителната извадка (групи) дружества, упоменати по-горе, на които е отказано ТДПИ, също са поискали индивидуално третиране (ИТ). В крайна сметка беше установено, че всички три включени в представителната извадка (групи) дружества отговарят на условията на член 9, параграф 5 от основния регламент и следователно може да им бъде предоставено индивидуално третиране.
3. Нормална стойност
а) Държава аналог
(46)
В съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се установява въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(47)
В известието за откриване на процедура Комисията посочи намерението си да използва САЩ като държава аналог за установяването на нормалната стойност за КНР. Една страна заяви, че пазарът на Индия е по-сходен на този на Китай поради сходното ниво на развитие. Комисията не получи съдействие от индийските производители. САЩ изглеждаха подходящи първоначално, като се има предвид тяхната отвореност към конкуренция (митнически тарифи в размер от 0 % в сравнение с 10 % в Индия) и сравнително добро ниво на конкуренция на вътрешния пазар с 15 до 20 американски производители.
(48)
Въпреки това отговорите на въпросника и проверката на място разкриха, че САЩ не са подходяща държава аналог. Всички оказали съдействие американски производители, разчитат на внос на основни суровини и готови продукти от техните дружества-майки в ЕС и поддържат ограничена производствена дейност в САЩ, главно, за да отговорят на специфични или изключително спешни поръчки. В действителност производственият обем на американските производители е част от този на дружествата-майки в Европа. И най-важното е, че американските производители имат високи разходи за обработка, които отразяват техните конкретни производствени обстоятелства. Тези разходи водят до високи цени на вътрешния пазар на САЩ.
б) Определяне на нормална стойност
(49)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност се определя въз основа на цената или нормалната стойност в трета страна с пазарна икономика или експортните цени от такава страна до други страни, включително ЕС. Като се има предвид, че нормалната стойност не можа да се определи на базата на цените или конструираните стойности в САЩ поради причините, изложени в предходното съображение, беше проучен втория метод. Но поради причините, изложени по-долу, този метод също не е подходящ за настоящия случай. Точно както продажните цени на вътрешния пазар в САЩ, износните цени на САЩ също са засегнати от високите производствени разходи и от ограничен обем на износа, т.е., по-малко от 2 % от китайския износ за ЕС. Става ясно също, че част от износа се прави за свързани дружества и затова е ненадежден за определяне на нормалната стойност.
(50)
Като алтернатива на двата метода, посочени по-горе, член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент предвижда нормалната стойност да може да се определя на всяка друга разумна база, включително цената, действително платена или подлежаща на плащане в Съюза за сходен продукт, надлежно коригирана, ако бъде необходимо, за да включва разумна печалба. Този метод е временно използван в настоящия случай, като се има предвид, че разследването установи на този етап, че САЩ не е подходяща държава аналог.
(51)
За видовете продукти, изнасяни от включените в представителната извадка китайски (групи) производители износители, които не са продавани от включените в представителната извадка производители от Съюза, Комисията временно използва цени, действително платени или подлежащи на плащане в Съюза за сходен продукт, надлежно регулирани, ако е необходимо, така че да включват разумна печалба, на най-близко наподобяващите видове продукти със същия диаметър, клас стомана и вид на продукта (например студено или топло обработен).
4. Експортна цена
(52)
Във всички случаи разглежданият продукт е изнасян за независими клиенти в Съюза и следователно експортната цена е определяна в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно на базата на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени.
5. Сравнение
(53)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравняване на отделните експортни цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар на включените в представителната извадка производители от Съюза, установени съгласно изложеното в съображение 50 по-горе.
(54)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха предвидени съответните корекции във всички случаи, в които се счетоха за уместни, точни и подкрепени от проверени доказателства. По-конкретно беше направена корекция за косвените данъци, морското навло и застраховка, транспорта в държавата износител, разходите за гаранции, комисиони, разходите по кредити, банковите такси, нивото на търговия и съгласно изложеното в съображение 70 по-долу, гаранция за качество.
6. Дъмпингови маржове
(55)
Временните дъмпингови маржове са изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
а) За оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставено ИТ
(56)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставено ИТ, са определени на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност, определена въз основа на действително платените или подлежащите на плащане цени в Съюза за сходния продукт, надлежно коригирани така, че да включват разумна печалба, както подробно бе описано в съображения 50 и 51 по-горе със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт на всяко дружество за Съюза, както бе посочено по-горе.
(57)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружества, включени в представителната извадка
Временни дъмпингови маржове
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
б) За всички други оказали съдействие производители износители
(58)
Дъмпинговият марж за другите оказали съдействие производители износители от КНР, които не са включени в представителната извадка, бе изчислен като среднопретеглена стойност от дъмпинговите маржове на производителите износители, включени в представителната извадка, в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент.
(59)
Въз основа на това, временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, е 71,1 %.
в) Всички други (неоказали съдействие) производители износители
(60)
Като се има предвид високата степен на съдействие по време на разследването (оказалите съдействие дружества представляват около 64 % от общия внос, регистриран в Евростат за периода на разследване), маржът, който се прилага в национален мащаб за неоказалите съдействие производители износители беше определен, като се използва най-високият от маржовете, установен за включените в представителната извадка (група) дружества.
(61)
Въз основа на това временното ниво на дъмпинга за цялата страна, като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, е 83,2 %.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(62)
По време на ПР сходният продукт беше произведен от 21 производители в Съюза. По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, всичките 21 съществуващи производители в Съюза представляват промишлеността в Съюза и следователно по-долу ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
(63)
Както беше посочено в съображение 7 по-горе, две групи производители от Съюза, състоящи се от петима производители от Съюза, представляващи повече от 50 % от производството на сходния продукт в Съюза, бяха избрани в представителната извадка. От останалите оказали съдействие производители от Съюза дружеството, което поиска ограничаване на обхвата на продукта (вж. съображения 16 и 17 по-горе), не се съгласи с подбора на представителна извадка. По-конкретно производителят критикува факта, че извадката включва само дружества, присъстващи както на „пазара на обработени продукти“, така и на този на „полуготови продукти“ и че представителната извадка се състои само от дружества жалбоподатели. Отново се посочва, че въпросното дружество купува полуготови продукти както от Китай, така и от Съюза. Но производителят не успя да докаже, че действително съществуват два отделни пазара. Освен това производителят е представлявал по-малко от 2 % от общото производство на Съюза през ПР, докато двете групи дружества бяха подбрани на базата на обективните критерии, изложени в съображения 7 и 8 по-горе.
2. Потребление на Съюза
(64)
Потреблението на Съюза беше определено на база на обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, въз основа на информацията, получена от комитета за защита, представляващ жалбоподателите (вж. съображение 2 по-горе) и данните за обема на вноса за пазара на Съюза, взети от Евростат. Последните данни трябваше да бъдат леко променени по отношение на вноса от Южна Африка и Япония за определени периоди, имайки предвид, че данните включваха някои неточности в резултат на подадена некоректна информация.
(65)
Потреблението на Съюза спадна значително с 35 % между 2006 г. и ПР. Въпреки това между 2006 г. и 2007 г. се забеляза леко увеличение на потреблението, което достигна своя връх през 2007 г. и след това продължително започна да спада година след година, до ПР.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Единици (в тонове)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Индексирани
100
116
101
78
65
(66)
Действително разглежданият период обхваща значителни промени на пазара, дължащи се предимно на огромно непостоянство в търсенето на тръби от неръждаема стомана. 2007 г., а също и първите три тримесечия на 2008 г. се характеризират със силно процъфтяващ пазар. В крайна сметка икономическата криза оказа голямо въздействие върху търсенето. Това въздействие започна да става видимо през последната четвърт на 2008 г., през 2009 г. стана още по-силно и продължи дори през първата половина на 2010 г. като засегна и целия ПР. Всичко това е добре отразено в тенденцията на потребление на Съюза, която достигна своя връх през 2007 г., след което започна да намалява година след година.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем на дъмпинговия внос
(67)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от КНР на пазара на Съюза нарасна през разглеждания период. Като цяло през разглеждания период вносът от Китай се е увеличил с 14 %. В действителност между 2006 г. и 2007 г. вносът от Китай почти се е удвоил, докато между 2007 г. и ПР е започнал да намалява година след година, най-вече поради спад в потреблението (тъй като пазарният дял е останал стабилен между 2008 г. и ПР - вж. съображение 68 по-долу).
Таблица 2
Внос от КНР (обем)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Единици (в тонове)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Индексирани
100
194
182
123
114
3.2. Пазарен дял на дъмпинговия внос
(68)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от Китай почти се е удвоил през разглеждания период, като се е увеличил със 76 % или 7,9 процентни точки. Този растеж на пазарния дял се забелязва най-вече между 2006 г. и 2007 г. като впоследствие запазва високото си ниво.
Таблица 3
Внос от КНР (пазарен дял)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Пазарен дял (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Индексиран
100
167
180
158
176
3.3. Цени
a) Развитие на цените
(69)
Таблицата по-долу показва средната цена на дъмпинговия внос от КНР на европейската граница, преди облагане с мито, според предоставената от Евростат информация. През разглеждания период средната цена на вноса от КНР се е увеличавала до 2008 г., след което между 2008 г. и ПР е започнала да спада.
Таблица 4
Внос от КНР (цени)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Средна цена за тон (в евро)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Индексирана
100
118
126
100
91
б) Подбиване на цените
(70)
Беше извършено сравнение на цените по видове между продажната цена на китайските производители износители и продажните цени на включените в представителната извадка производители от Съюза, в рамките на Съюза. За тази цел цените на включените в представителната извадка производители от Съюза към несвързани клиенти бяха сравнени с цените на включените в представителната извадка производители-износители от засегнатата страна. Приложени са корекции, където е необходимо, за да се вземат предвид разликите в пазарните възприятия за качество на продукта, нивото на търговия и разходите след вноса.
(71)
Сравнението показа, че по време на ПР, вносът на засегнатия продукт с произход от КНР е продаван на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, когато са изразени като процент от тях, с 21 % - 32 %.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни бележки
(72)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията проучи всички съответни икономически фактори и показатели, които влияят върху състоянието на промишлеността в Съюза. Представените по-долу данни се отнасят за продажбите и пазарните дялове на всички производители в Съюза и за всички останали показатели за включените в представителната извадка производители от Съюза. Що се отнася до показателите, базирани на включените в представителната извадка производители, предвид това, че извадката се състои само от две групи производители, поради съображения за поверителност, действителните общи данни не могат да бъдат разкрити в свързаните таблици по-долу; вместо това, са представени само индексите, за да се покажат тенденциите на тези показатели.
4.2. Производство
(73)
Производственият обем на Съюза се е увеличил между 2006 г. и 2008 г., но е спаднал рязко между 2008 г. и ПР. Това значително намаляване на производството беше причинено както от свиването на пазара, така и от увеличения натиск на дъмпинговия внос.
Таблица 5
Производство
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Производство (индексирано)
100
107
121
84
66
4.3. Производствен капацитет и използване на капацитета
(74)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза се е запазил сравнително стабилен през разглеждания период. Въпреки това нивото на използване на капацитета е намаляло с 35 % между 2006 г. и ПР. През разглеждания период нивото на използване на капацитета спадна до малко повече от половината на нивото, достигнато през 2008 г.
Таблица 6
Производствен капацитет
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Капацитет (индексиран)
100
98
101
102
101
Използване на капацитета (индексирано)
100
109
120
82
65
4.4. Складови наличности
(75)
Таблицата по-долу показва, че складовите наличности първо са се увеличили през 2008 г., когато производството в Съюза е в своя връх, но след това са започнали да намаляват, поради намаленото ниво на производствена дейност.
Таблица 7
Складови наличности
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (индексирани)
100
124
168
138
118
4.5. Обем на продажбите на Съюза (общо за промишлеността на Съюза)
(76)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на ЕС намаля като цяло с 39 %, докато в същото време китайският износ се е увеличил с 14 %, съгласно посоченото в съображение 68 по-горе. Обемът на продажбите в Съюза от промишлеността на Съюза се е развил, както следва:
Таблица 8
Продажби на Съюза (обем)
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Продажби на Съюза (в тонове)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Индексирани
100
110
96
76
61
4.6. Пазарен дял (общо за промишлеността на Съюза)
(77)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 3,4 процентни пункта между 2006 г. и 2007 г. и остана сравнително стабилен през останалата част от разглеждания период, с малко временно увеличение през 2009 г. Като цяло промишлеността на Съюза е изгубил 3,6 процентни пункта пазарен дял, докато пазарният дял на дъмпинговия внос от Китай, както бе посочено в таблица 3 по-горе, почти се е удвоил за разглеждания период.
Таблица 9
Пазарен дял на Съюза
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Пазарен дял (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Индексиран
100
95
95
98
94
4.7. Продажни цени
(78)
Що се отнася до средните продажни цени, таблицата по-долу показва, че през 2007 г. промишлеността на Съюза е увеличила своите продажни цени и след това постепенно ги е намалила, година след година, до ПР, когато е достигнала ценови нива под тези от 2006 г. Развитието и високата променливост на техните продажни цени се дължат частично на сериозни промени в цените на суровините.
Таблица 10
Продажби на Съюза (средни цени)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Средна цена за тон (индексирана)
100
135
126
100
92
4.8. Трудова заетост
(79)
Нивото на трудова заетост до голяма степен е следвало развитието на производствения обем (вж. таблица 5 по-горе), което сочи, че промишлеността на Съюза се е опитала да рационализира производствените разходи, когато е било необходимо. Промишлеността на Съюза се е опитала да адаптира работната сила към влошените пазарни условия като е намалила работните часове, вместо да прави съкращения. Следователно таблицата по-долу посочва нивото на заетост при „еквивалент на пълно работно време“ (наричано по-долу „ЕПРВ“). Трудовата заетост на ЕПРВ на производителите в Съюза се е увеличила с 11 процентни пункта между 2006 г. и 2008 г., последвана от спад с 19 процентни пункта от 2008 г. до ПР. Като цяло броят на заетите при еквивалент на пълно работно време е намалял с 8 % за разглеждания период.
Таблица 11
Трудова заетост
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Еквивалент на трудова заетост на пълно работно време (индексиран)
100
106
111
95
92
4.9. Производителност
(80)
Независимо от представените по-горе усилия на промишлеността на Съюза, производителността на база ЕПРВ на производителите от Съюза е спаднала значително, общо с 29 %. Сериозното влияние на дъмпинговия внос от Китай през периода на сриващо се пазарно търсене не е дало възможност на промишлеността на Съюза да запази своите нива на производителност.
Таблица 12
Производителност
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем на продукцията на база еквивалент на пълна заетост (индексиран)
100
102
109
88
71
4.10. Разходи за труд
(81)
По време на разглеждания период промишлеността на Съюза е успяла да контролира развитието на разходите за труд. Действително таблицата по-долу показва, че средните годишни разходи за труд леко са се повишили през 2007 г. и 2008 г., но са се понижили през 2009 г. и ПР. За целия период разходите за единица труд са спаднали с 2 %. Това намаление би било много по-ясно изразено, ако размерът на обезщетенията за прекратяване на трудови правоотношения беше изключен от горната тенденция.
Таблица 13
Разходи за труд
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Годишен разход за труд на служител (индексиран)
100
103
109
100
98
4.11. Рентабилност и възвращаемост на инвестициите (ВНИ)
(82)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена с изразяване на необложената с данък нетна печалба от продажбите на сходния продукт на пазара на ЕС на несвързани клиенти като процент от оборота на тези продажби. В резултат на това маржовете на рентабилност на промишлеността на Съюза са се развили, както следва през разглеждания период:
Таблица 14
Рентабилност и възвращаемост на инвестициите (ВНИ)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Нетна печалба (индексирана)
100
202
89
- 147
- 188
ВНИ (индексирана)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Както показва горната таблица, рентабилността на промишлеността на Съюза е достигнала своя връх през 2007 г., поради извънредните пазарни условия, от които всички участници на пазара са могли да извлекат полза. Средната рентабилност се е влошила значително през 2007 г., като през 2009 г. и ПР печалбите са отстъпили място на значителни загуби.
(84)
Относно възвращаемостта на инвестициите (ВНИ), изразена като печалба под формата на процент от нетната балансова стойност на инвестициите, този показател явно е следвал тенденцията на рентабилността.
4.12. Паричен поток и способност за привличане на капитали
(85)
Нетният паричен поток от оперативна дейност се е развил, както следва (предвид отрицателната сума през 2006 г., по изключение за тази таблица, 2007 г. беше определена за годината, използвана за справки за развитието на паричните потоци):
Таблица 15
Паричен поток
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Паричен поток (индексиран)
отрицателен
100
685
175
53
(86)
Таблицата по-горе показва, че паричният поток на промишлеността на Съюза е достигнал своя връх през 2008 г. и след това е започнал да намалява до края на разглеждания период, като е достигнал доста ниско ниво през ПР.
4.13. Инвестиции
(87)
През разглеждания период инвестициите на включените в представителната извадка производители от Съюза са се развили, както следва:
Таблица 16
Инвестиции
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Нетни инвестиции (индексирани)
100
192
406
286
183
(88)
Както се вижда от таблицата по-горе, производителите от Съюза са решили да продължат да инвестират, въпреки тяхната деликатна финансова ситуация през 2009 г. и ПР. Причините за това са, че i) този вид промишленост по принцип изисква определени многогодишни инвестиции, които трябва да бъдат направени, независимо от положението на пазара, и че ii) в този сектор честото подновяване на машините е предпоставка за по-висока производителност на по-качествени продукти (като усилие за поддържане на конкурентоспособност спрямо другите производители).
4.14. Размер на действителния дъмпингов марж
(89)
Дъмпинговите маржове за вноса от КНР, упоменати в съображение 57 по-горе, са много високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос, влиянието на дъмпинговите маржове може да се счита за съществено.
5. Заключение за вредата
(90)
Показателите за вредата са се развили отрицателно през разглеждания период. Това се забелязва най-вече по отношение на показателите за рентабилност, производствен обем, използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял, всеки от които показва ясно изразена тенденция на спад.
(91)
В същото време вносът на тръби от неръждаема стомана от КНР е подбил цените на промишлеността на Съюза с до 32 % по време на ПР (вж. съображение 71 по-горе).
(92)
В светлината на гореизложеното би могло да се направи временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(93)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент, Комисията провери дали дъмпинговият внос е причинил вреда на промишлеността на Съюза, до степен, която би могла да се класифицира като „съществена“. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(94)
Между 2006 г. и ПР обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт се е увеличил с 14 % на пазар, който се е свил с 35 %, което доведе до увеличаване на пазарния дял на Съюза със 76 %, от 10,5 % до 18,4 %.
(95)
Увеличаването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР по време на разглеждания период е съвпаднало с тенденцията на понижаване при повечето показатели за вреда на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е загубила 3,6 процентни пункта от пазарния си дял и нейните продажни цени са намалели с 8 % поради ценовия натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени на пазара на Съюза. Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза да отрази увеличението на производствени разходи в продажните цени в приемлива степен, което е довело до отрицателни нива на рентабилност по време на ПР.
(96)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от Китай, постъпил на пазара на Съюза в големи и като цяло увеличаващи се мащаби, който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза през разглеждания период, нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Влияние на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(97)
По време на разглеждания период, е имало ограничен внос от други трети държави. Общият пазарен дял на вноса от страни, различни от КНР, е намалял с 4,3 процентни пункта, от 26,8 % до 22,5 %.
(98)
Следващите най-големи вносители през ПР са били Япония и Украйна. Всяка от двете държави е имала 5,2 % пазарен дял. Индия е имала 3,0 % пазарен дял, докато през ПР пазарният дял на вноса от САЩ е бил 2,7 %. Следната таблица показва развитието на обема на вноса, цените и пазарните дялове на четирите най-големи вносителки след Китай и тези на вноса от останалите трети държави, въз основа на данни от Евростат. Както беше вече упоменато в съображение 64 по-горе, данните от Евростат за вноса от Япония се нуждаеха от лека корекция, за да се изключи несъответствие в резултат на неточно подаване на данни.
Таблица 17
Внос от други държави
Държава
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Япония
Обем (в тонове)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Пазарен дял (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Средна цена (в евро)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Украйна
Обем (е тонове)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Пазарен дял (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Средна цена (в евро)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Индия
Обем (в тонове)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Пазарен дял (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Средна цена (в евро)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
САЩ
Обем (в тонове)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Пазарен дял (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Средна цена (в евро)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Други държави
Обем (в тонове)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Пазарен дял (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Средна цена (в евро)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Общо за всички трети страни, с изключение на КНР
Обем (в тонове)
35 418
35 797
29 107
22 600
1 303
Пазарен дял (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Средна цена (в евро)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Както беше посочено в горната таблица, през разглеждания период Япония е увеличила умерено своя пазарен дял с 0,8 процентни пункта, от 4,4 % до 5,2 %. Въпреки това цените на японския внос изглеждат много по-съпоставими с цените на Съюза, в сравнение с цените на вноса от КНР. И най-важното - през ПР цените на вноса от Япония са били значително по-високи от тези на промишлеността на Съюза.
(100)
Вносът от САЩ по време на разглеждания период е бил осъществяван на цени, значително по-високи от тези на промишлеността на Съюза (освен за 2007 г.). Що се отнася до вноса от Украйна и Индия, въпреки че средните цени от тези държави са били като цяло по-ниски от цените в Съюза, и двете са запазили сравнително стабилен пазарен дял на пазара на Съюза: пазарният дял на Украйна е намалял от 5,9 % на 5,2 %, докато този на Индия се е увеличил от 2,8 % на 3,0 % за разглеждания период.
(101)
В заключение пазарният дял на вноса от всички трети държави, с изключение на КНР, е намалял с 4,3 процентни пункта (от 26,8 % на 22,5 %) по време на разглеждания период. Като цяло средната цена на вноса от всички трети държави, различни от КНР, се е увеличила с 34 % по време на разглеждания период (от 5 586 EUR на 7 484 EUR за тон), което е в ярък контраст с 9-процентното намаление на вече доста ниските китайски импортни цени и 8-процентния спад на средните продажни цени на Съюза.
(102)
Въз основа на гореизложеното може да се направи заключението, че вносът от трети държави, различни от КНР, не изглежда да е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
3.2. Въздействие на колебанията на пазара и икономическата криза
(103)
Докато 2007 г. и първите три тримесечия на 2008 г. могат да се характеризират с процъфтяващ пазар на тръбите от неръждаема стомана, в крайна сметка финансовата и икономическата криза оказаха голямо въздействие и върху този сектор. Икономическият спад започна през последното тримесечие на 2008 г., продължи през 2009 г. и засегна дори първата половина на 2010 г., т.е. целия ПР. Всичко това е отразено в тенденцията на потребление на Съюза, което бе достигнало своя връх през 2007 г., след което започна да намалява година след година (вж. таблица 1 по-горе).
(104)
Без съмнение гореспоменатият спад в потреблението в резултат на икономическия спад оказа въздействие и върху състоянието на промишлеността на Съюза. Трябва да се отбележи обаче, че този негативен ефект беше значително подсилен от дъмпинговия внос от КНР, който значително подби цените на промишлеността на Съюза. Следователно, дори и ако икономическият спад би могъл да се разглежда като фактор, допринасящ за вредата по време на ПР, това по никакъв начин не би могло да омаловажи причиняващия вреда ефект от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР на пазара на Съюза. В отсъствието на такава нелоялна конкуренция от страна на КНР и на упражнявания от нея натиск върху обема и цените върху производителите от Съюза, те биха могли да запазят нивото на своите продажни цени и рентабилност на сравнително приемливи равнища, дори и в ситуация на намаляващо търсене.
(105)
Всъщност влиянието на дъмпинговия внос от КНР, който сериозно подби продажните цени в Съюза по време на ПР, може да се счита за причиняващ още по-голяма вреда в период на икономическа криза, когато обемите и цените на продажбите и без друго са подложени на натиск от по-слабото потребление.
(106)
Предвид гореизложените обстоятелства икономическият спад не може да се счита за възможен фактор, който би могъл да наруши причинно-следствената връзка между вредата, претърпяна от промишлеността в Съюза и дъмпинговия внос от КНР.
3.3. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(107)
По отношение на развитието на продажбите за износ на промишлеността на Съюза, износът е намалял по-малко от продажбите на вътрешния пазар, независимо дали се проучват всички производители от Съюза или само включените в представителната извадка. По отношение на обема на продажбите за износ би могло да се установи следната тенденция за промишлеността на Съюза по време на разглеждания период:
Таблица 18
Промишленост на Съюза - продажби за износ (в тонове) за несвързани клиенти
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Индексирани
100
99
108
88
64
(108)
Следва да се отбележи, че продажбите за износ на промишлеността на Съюза са намалели по-бавно, отколкото продажбите на пазара на Съюза. Това може да означава, че натискът от дъмпингов внос от КНР е особено силен на пазара на Съюза. Като се има предвид тази индикация, както и значителният дял на износа в общия обем продажби, реализирани от промишлеността на Съюза (постоянно между 39 % и 45 % по време на разглеждания период), всякаква липса на конкурентоспособност на производителите от Съюза на световния пазар може без съмнение да бъде изключена.
3.4. Конкурентоспособност на дъмпинговия внос от КНР и производствени разходи на промишлеността на Съюза
(109)
Високата степен на променливост на цените на сплавите, както и цялостното развитие на пазарното търсене доведе до значителни колебания в цените на основната суровина за производството на разследвания продукт. По време на разглеждания период средната единична цена за производство на промишлеността на Съюза се е развивала, както следва:
Таблица 19
Промишленост на Съюза - производствени разходи (евро за тон)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Индексирани
100
120
119
124
118
(110)
Както вече беше посочено в съображение 78 по-горе, пазарът на основните суровини в КНР е доста изкривен. Поради това изкривяване производителите износители от Китай изглежда имат възможността да извършват продажби за износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза на цена, която изглежда по-малко зависима от цените на суровините, което води до цени, до голяма степен подбиващи тези на пазара на Съюза. С други думи благодарение на изкривяването на китайския пазар за суровини, производителите на тръби от неръждаема стомана в КНР имат нелоялно конкурентно предимство спрямо промишлеността на Съюза. Това изкривяване е допринесло за това китайските производители да запазят ниското ниво на цената на дъмпинговия внос от КНР.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(111)
В заключение горният анализ показва, че вносът от КНР се е увеличил по отношение на количества и е спечелил значителен пазарен дял в разглеждания период. Освен това тези увеличени количества, които са влезли на пазара в Съюза на дъмпингови цени, значително са подбили цените на промишлеността на Съюза. Въпреки че за определен период промишлеността на Съюза е била в състояние да компенсира отрицателните последици от този натиск, благодарение на изключително благоприятните пазарни условия през 2007 г. и 2008 г., това вече не е било възможно, когато икономическата криза значително е понижила нивото на търсенето.
(112)
Другите фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, влиянието на икономическата криза, износът на промишлеността на Съюза и други фактори, включително тези, свързани с някои изкривявания на пазара на суровини в КНР, не изглежда да са такива, че да прекъснат причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза по време на ПР.
(113)
Въз основа на изложения по-горе анализ, който ясно разграничи и отдели влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от причиняващо вреда влияние на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(114)
В съответствие с член 21 от основния регламент, Комисията проучи дали, независимо от заключенията за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, съществуват основания, които биха довели Комисията до ясното заключение, че не е в интерес на Съюза да предприема мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент, Комисията разгледа вероятното влияние на евентуалните мерки върху всички заинтересовани страни, както и вероятните последствия от непредприемането на мерки.
(115)
Комисията изпрати въпросници до независими вносители и потребители. В крайна сметка двама вносители и един потребител отговориха на въпросниците в определения срок.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(116)
Един производител от Съюза се противопостави на налагането на антидъмпингови мерки, тъй като дружеството частично доставя необработени кухи полуфабрикати от неръждаема стомана от КНР, за да ги преработи в обработени тръби. Въпреки това този производител представлява по-малко от 2 % общото производство от Съюза.
(117)
Припомня се, че показателите за вреда са отбелязали цялостна отрицателна тенденция и че в частност показателите за вреда, свързани с производството и обема на продажбите, пазарния дял, както и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност и възвращаемост на инвестициите, са били сериозно засегнати.
(118)
Ако бъдат наложени мерки се очаква понижението на цените и загубата на пазарен дял да бъдат намалени и продажните цени на промишлеността на Съюза да започнат да се възстановяват, което ще доведе до значително подобрение на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(119)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки съществува вероятност влошаването на пазарното и финансовото състояние на промишлеността на Съюза да продължи. При такъв сценарий промишлеността на Съюза би изгубила още пазарен дял, тъй като няма да бъде в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от Китай. Вероятните последици биха били допълнително намаляване на производството и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до значителна загуба на работни места.
(120)
Предвид всички горепосочени фактори, бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързани вносители от Съюза
(121)
Както беше посочено по-горе, представителна извадка не беше приложена за несвързани вносители, тъй като само двама несвързани вносители оказаха пълно съдействие при това разследване, като отговориха на въпросника. Само малка част от оборота на тези двама вносители беше свързана с препродажбата на разглеждания продукт от КНР.
(122)
Вносът, деклариран от тези двама вносители, представлява сравнително малка част от целия внос от КНР през ПР (доста по-малко от 10 %). Като се имат предвид високите маржове, които вносителите са достигнали при препродажбата на разглеждания продукт през ПР, може да се предположи, че налагането на антидъмпингови мита може да доведе до по-ниска печалба за тях. Въпреки това никой от вносителите не изтъкна аргументи, според които налагането на антидъмпингови мита би било срещу техния интерес. В допълнение, тъй като и двамата препродават тръби от неръждаема стомана с некитайски произход (включително тръби с произход от Съюза), те може да решат и да прехвърлят покупките към некитайски доставчици, които не са засегнати от митата.
(123)
Никои други вносители не оказаха съдействие, чрез представяне на отговори на въпросника или на обосновани коментари. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществен негативен ефект върху интереса на вносителите от Съюза.
3. Интерес на потребителите
(124)
Безшевните тръби от неръждаема стомана, предмет на настоящата процедура, имат редица приложения (вж. съображение 17 по-горе). Въпреки това беше оказано съдействие само от един потребител, който използва тръби от неръждаема стомана за производството на оребрени откъм въздушната страна охладители и кондензатори с въздушно охлаждане, представляващи по-малко от 1 % от общия внос от Китай по време на ПР. Въпреки това може да бъде направено временно заключение, че изключително ограниченото съдействие от страна на потребителите показва, че като цяло въздействието върху рентабилността и икономическото състояние на промишлените потребители ще бъде доста ограничено.
(125)
От отговорите на въпросника на този потребител става ясно, че дружеството няма да бъде сериозно засегнато от антидъмпинговите мерки, нито дори по отношение на неговия отдел, използващ тръби от неръждаема стомана. При сравнение на стойността на вноса на разглеждания продукт с оборота на отдела, използващ внасяните стоки, ефектът може да се счита за незначителен.
(126)
С оглед на данните, предоставени от този потребител, не може да се изключи, че определени потребителски дружества, които използват по-значителни количества тръби от неръждаема стомана, внос от Китай, могат да бъдат негативно засегнати от антидъмпинговите мерки.
(127)
От информацията, предоставена от единствения оказал съдействие потребител, не е възможно да се определи общата трудова заетост на целия потребителския отрасъл на промишлеността в Съюза, като се има предвид нейната ограничена представителност и голямото разнообразие от приложения.
(128)
Следва също да се отбележи, че е малко вероятно нивото на мерките да прекрати китайския внос на пазара на Съюза, макар и на по-висока, непричиняваща вреда цена. Освен това неизползваният производствен капацитет на промишлеността на Съюза, както и алтернативните източници на внос от различни трети държави показват, че няма риск за сигурността на доставките на тръби от неръждаема стомана на пазара на Съюза.
(129)
Освен това въпреки скорошните трудности на промишлеността на Съюза, тя продължава да бъде най-големият доставчик на промишлените потребители в Съюза. Без налагането на мерки, в случай на допълнително влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, нейното съществуване може да бъде застрашено, което би довело до риск за доставките и за потребителите в Съюза.
(130)
В крайна сметка, когато се преценява цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки, положителният ефект върху промишлеността на Съюза ясно превъзхожда потенциалния негативен ефект върху другите заинтересовани групи. Следователно временно се прави заключението, че антидъмпинговите мита не са против интереса на Съюза.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(131)
Може да бъде направено заключението, че се очаква налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от КНР да даде възможност на промишлеността на Съюза да подобри състоянието си като увеличи обема на продажбите, продажните цени и пазарния си дял. Въпреки че е възможно известно негативно влияние под формата на по-високи разходи за определени потребители, е по-вероятно те да бъдат компенсирани от очакваните ползи за производителите и техните доставчици.
(132)
С оглед на изложеното по-горе временно се прави заключението, че в крайна сметка няма непреодолими основания срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от Китайската народна република, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Степен на отстраняване на вредата
(134)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени на ниво, достатъчно да отстрани дъмпинга, без да превишава вредата, причинена на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос. При изчисляване на размера на митото, необходимо да отстрани ефекта на причиняващия вреда дъмпинг, се отчита факта, че всички мерки трябва да позволяват на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да получава печалба преди облагане с данък, която може разумно да бъде постигната при нормални конкурентни условия, т.е. при липса на дъмпингов внос.
(135)
Промишлеността на Съюза заяви, че за определянето на степента на отстраняване на вредата, следва да се използва целева печалба в размер от 12 %. Въпреки това доказателствата, представени до момента, не са показали, че тази рентабилност може да бъде постигната при нормални пазарни условия. Дори и през 2007 г., която е била изключителна, промишлеността на Съюза не е успяла да достигне такова високо ниво на рентабилност. Въз основа на данните, получени при разследването, временно беше прието, че 5 % печалба е уместна за определяне на степента на отстраняване на вредата.
(136)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза, която не води до вреда. Тази непричиняваща вреда цена беше определена, като от цената франко завода беше приспаднат действителният марж на печалбата и към така изчислената равновесна цена беше прибавен горепосоченият целеви марж на печалбата.
(137)
В резултат на това бяха получени следните степени на отстраняване на вредата:
Дружество/дружества
Степен на отстраняване на вредата
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Дружествата, изброени в приложение I
56,6 %
Всички други дружества
71,5 %
2. Временни мерки
(138)
С оглед на изложеното по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или степента на отстраняване на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито, което във всички случаи е маржът на вредата.
(139)
Като се има предвид високата степен на съдействие на китайските производители износители, ставката за всички други дружества е фиксирана на нивото на оказалото съдействие дружеството с най-висока ставка в представителната извадка. За оказалите съдействие дружествата, невключени в представителната извадка, изброени в приложението, ставката на временното мито се определя на среднопретеглената стойност на ставките на включените в представителната извадка дружества. Въз основа на горепосоченото, предложените митнически ставки са, както следва:
Дружество/дружества
Временно мито
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Дружества, изброени в приложение I
56,6 %
Всички други дружества
71,5 %
(140)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за отделните дружества, определени в настоящия регламент, са приети въз основа на констатациите, направени от настоящото разследване. Следователно те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“), се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от дружествата, т.е. от конкретните упоменати юридически субекти. Внесени продукти, произведени от друго дружество, което не е конкретно упоменато в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително юридически субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се възползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо за „всички други дружества“.
(141)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки за отделните дружества (например след промяна на наименованието на субекта или след основаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпращат до Комисията (8), заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и износа, например при промяна на наименованието или промяна в производствените или търговските единици. Ако бъде уместно, регламентът ще бъде съответно изменян, като се актуализира списъкът с дружества, които могат да се възползват от индивидуалните митнически ставки.
(142)
За да се гарантира правилно изпълнение на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за тези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на ПР.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(143)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани при определянето на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от неръждаема стомана, различни от тези с принадлежности, подходящи за пренос на газове или течности, използвани в гражданската авиация, класирани понастоящем в кодове по КН: 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 и ex 7304 90 00 (кодове по ТАРИК: 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 и 7304900091), и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване с мито, на продуктите описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество/дружества
Временно мито
Допълнителен код по ТАРИК
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Дружества, изброени в приложение I
56,6 %
B121
Всички други дружества
71,5 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, посочени за дружествата, изброени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите-членки на валидна търговска фактура, която да отговаря на изискванията, определени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
5. Прилагат се действащите митнически разпоредби, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2011 година.
A BIZOTTSÁG 627/2011/EU RENDELETE
(2011. június 27.)
a Kínai Népköztársaságból származó varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
Tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
Mivel:
A. ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2010. szeptember 30-án a Bizottság (a „Bizottság”) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2), dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy a KNK) származó, varrat nélküli vas- vagy acélcsöveknek a Közösségbe történő behozatala tekintetében.
(2)
Az eljárás megindítása panasz alapján történt, amelyet 2010. augusztus 16-án nyújtott be a varrat nélküli acélcsövek közösségi ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (a továbbiakban: a panaszos), az egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek közösségi össztermelésében jelentős arányt - az adott esetben összesen több mint 50 %-ot - képviselő gyártók nevében. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből származó jelentős kárra vonatkozóan, amit az eljárás megindításához elégségesnek ítéltek.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, exportáló gyártókat, valamint a KNK képviselőit, a közismerten érintett importőröket, szállítókat és felhasználókat, valamint szövetségeiket. A Bizottság az Egyesült Államok (az „USA”) termelőit is tájékoztatta, mivel ezt az országot lehetséges analóg országnak tekinti. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(4)
Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.
(5)
Tekintettel az exportáló gyártók, az importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, hogy szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, mintát tudjon venni, valamennyi exportáló termelőt, importőrt és közösségi termelőt felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és - az eljárás megkezdéséről szóló értesítésben meghatározottak szerint - adjon alapvető információkat az érintett termékkel kapcsolatban a vizsgálati időszak során (2009. július 1. és 2010. június 30. között) elvégzett tevékenységekről. A Bizottság a kínai hatóságokkal is konzultációt folytatott konzultációt.
(a) Egyéb kínai exportáló gyártók
(6)
A jelentkező 31 kínai exportáló gyártóból vagy exportáló gyártók csoportjából a Bizottság - az alaprendelet 17. cikkének megfelelően - kiválasztotta a mintát a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb reprezentatív exportmennyiség alapján. A kiválasztott minta három vállalat(csoport)ból áll, amelyek a vizsgált időszak során az Eurostat által jegyzett teljes import 25 %-át, illetve a vizsgált időszak során az együttműködő exportőröktől származó teljes volumennek több mint 38 %-át adták. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdése értelmében konzultáltak az érintett felekkel és a kínai hatóságokkal, és nem merült fel kifogás a javasolt mintával szemben.
(b) Mintavétel az uniós gyártók körében
(7)
A Bizottság által megkeresett 21 uniós gyártó közül tizenegy adta meg a kért információkat és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. Az ezektől az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság két mintacsoportot választott ki, amelyek öt uniós gyártót képviselnek. A mintát értékesítési és termelési volumen alapján állították össze. A mintában szereplő uniós gyártók az összes uniós gyártó teljes EU-s értékesítésének a 48 %-át képviselték, a fellépő gyártóknak pedig a 80 %-át.
(8)
A 62, a Bizottság által megkeresett független importőr közül csak öt vállalat válaszolt határidőben a mintavételi kérdőívekre. Ezért úgy döntöttek, hogy nincs szükség mintavételre, és a kérdőíveket valamennyi vállalatnak megküldték. Végül csak két importőr válaszolt a kérdőívekre, és működött együtt teljes mértékben a vizsgálat során.
(c) Kitöltött kérdőívek és ellenőrzés
(9)
Annak érdekében, hogy a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártóknak lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását - amennyiben ezt igénylik -, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintavételbe bevont exportáló gyártóknak. A mintavételbe bevont valamennyi vállalat (csoport) az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében piacgazdasági elbánást, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek.
(10)
Három vállalat (csoport) egyedi vizsgálatot kért. Ezeknek a kéréseknek a kivizsgálása az átmeneti szakaszban lehetetlen volt a megadott időkereten belül. A döntő szakaszban fog arról döntés születni, hogy egyedi vizsgálatot biztosítanak-e a három vállalat valamelyikének.
(11)
A Bizottság hivatalosan rendelkezésére bocsátotta a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a mintavételben szereplő kínai érintett exportáló gyártók és az uniós gyártók számára.
(12)
A mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártók, a mintavételbe bevont összes uniós gyártó, két független uniós importőr és egy felhasználó küldött vissza teljesen kitöltött kérdőívet.
(13)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás elemzéséhez, valamint az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu város, Changshu város és kapcsolt vállalkozásai: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe város, Qingpu körzet, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai város, Shandong Tartomány; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai város, Shandong tartomány;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai és kapcsolt vállalkozásaik: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Város, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi város, Banan körzet, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan körzet, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Németország;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Németország;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spanyolország.
-
PEXCO, Scranton, Pennsylvania;
-
Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.
3. Vizsgálati időszak
(14)
A dömping és a kár vizsgálata az 2009. július 1. és 2010. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a „vizsgálati időszak” vagy „VI”) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006-tól a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(15)
A vizsgált termékek a jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN-kód alá tartozó egyes, rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csövek, az eljárás megindításáról szóló értesítésben leírtak szerint, kivéve a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csöveket (’az érintett termékek’). Ez magában foglalja a félkész „üreges” termékeket, a melegen és a hidegen hengerelt termékeket is.
(16)
A termelési folyamat során általában rozsdamentes acél hengereket („bugákat”) használnak nyersanyagként. A termelés első lépéseként készítenek egy félkész „üreges” darabot, vagy extruderrel, vagy pedig meleglyukasztásos eljárással. Ezt követően az üreges munkadarabot először melegen hengerlik, így elkészül egy melegen hengerelt cső, majd hideghengerléses eljárást alkalmaznak (hidegpilgerezés), vagy pedig hideghúzásos eljárással állítanak elő egy hidegen hengerelt csövet. Minden termékfajtának (üreges, melegen hengerelt, hidegen hengerelt csövek) ugyanazok az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai, és alapvető felhasználásuk is ugyanaz.
(17)
A rozsdamentes acélból készült csövek főként a következő iparágakban használatosak: vegyi és petrolkémiai ipar, műtrágyagyártás, áramtermelés, mély- és magasépítészet, gyógyszergyártás és orvosi technológiák, biotechnológia, vízkezelés és hulladékégetés, olaj- és gázfeltárás és -kitermelés, szén- és gázfeldolgozás, élelmiszer-feldolgozás.
(18)
Az egyik uniós gyártó, amely rozsdamentes acélcsövek további feldolgozásával foglalkozik, azt kérte, hogy amennyiben intézkedéseket kellene hozni, a 7304 49 10 CN kódot vegyék ki ezek köréből, mivel ez a kód üres félkész termékekre vonatkozik, amelyeket kizárólag további feldolgozásra használnak. A vizsgálat ezzel szemben azt mutatta, hogy az adott uniós termelőnek mind az uniós, mind pedig a kínai beszállítói az adott termelőnek szállított árukat melegen hengerelt vagy hidegen hengerelt árunak nyilvánították.
(19)
Ezt megerősíti, hogy ezeknek a termékeknek a vámnyilatkozatban szereplő meghatározása, miszerint ezek „feldolgozatlan üreges munkadarabok, kizárólag más keresztmetszetű és falvastagságú csövek gyártásához való felhasználásra” olyan árukra vonatkozik, amelyek fizikai tulajdonságai nem feltétlenül különbözők, mindössze a felhasználásuk más. Átmenetileg arra a következtetésre jutottak, hogy a termék meghatározásából nem zárható ki a „feldolgozatlan üreges munkadarab”.
2. Hasonló termék
(20)
Úgy találták, hogy az érintett termék, valamint bizonyos olyan, rozsdamentes acélból készült varrat nélküli csövek, amelyek a KNK belső piacán kaphatók, illetve bizonyos rozsdamentes acélból készült varrat nélküli csövek, amelyek az Unió piacán kaphatók és amelyeket az Unióban állítanak elő, egyforma alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel bírnak, és alapvető felhasználási módjuk is azonos. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ideiglenesen azonosnak tekintendők.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(21)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket ugyanezen cikk (1)-(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek.
(22)
Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönynyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
1.
az üzleti döntések és a költségek a piaci feltételekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik;
2.
a vállalkozás egyetlen, átlátható, alapvető könyvelést vezet, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak vetnek alá, és minden célra azt alkalmazzák;
3.
nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások;
4.
a csődre és a tulajdonjogra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást biztosítanak;
5.
a valutaátváltásokat piaci árfolyamon végzik.
(23)
Ebben a vizsgálatban valamennyi, a mintavételre kiválasztott exportáló csoport piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében, és a megadott határidőn belül válaszolt a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványra.
(24)
A vizsgálat során megállapították, hogy két, a mintavételbe bevont KNK-beli exportáló gyártó/csoport nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt követelményeket a piacgazdasági elbánás megadásához.
(25)
A fenti cégek egyike sem felel meg az 1. Kritériumban előírt követelményeknek, mivel az állam beavatkozik a fő nyersanyag (különösen a rozsdamentes acélbuga, ingot és köracél) beszerzésével kapcsolatos döntésekbe. Ezek a nyersanyagok jóval több mint 50 %-át teszik ki az érintett termékek előállítási költségeinek (varrat nélküli rozsdamentes acél csövek). Ennek megfelelően ezek a nyersanyagok jelentik messze a legnagyobb ráfordítást az érintett termékek előállításában.
(26)
A kínai államnak elsődleges szerepe van a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövekhez szükséges nyersanyagok árának a megállapításában, és folyamatosan beavatkozik a piac működésébe a következő eszközökkel: exportadó és a ÁFA vissza nem térítése. Először is, a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek nyersanyagait 2008. január 1. óta 15 %-os exportadó terheli. Másodszor, az állam nem téríti vissza az említett nyersanyagok exportja után fizetett áfát.
(27)
A mintavételbe bevont vállalatok a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek gyártásához használt fő nyersanyagokat a kínai belföldi piacról szerzik be. A Vizsgálat megállapította, hogy átlagosan és az acél fokozatától függően a nyersanyagok kínai ára nagyjából 30 %-kal alacsonyabb a világpiaci (USA vagy EU) árnál.
(28)
Mivel Kínának vasérce nagy részét nemzetközi piaci árakon kell importálnia, egyértelmű, hogy nem rendelkezik semmiféle olyan természetes komparatív előnnyel, amely megmagyarázná a fő nyersanyagok belföldi piacon érvényes rendkívül alacsony árát. Ugyanakkor és több éven keresztül, különféle tanulmányok arról szólnak, hogy az állam jelentősen beavatkozik ebbe a szektorba. (3) Ezek a jelentések arról számolnak be, hogy a Kínai kormány 14 „kulcs” iparágat és hét „pillér” ipart jelölt ki. A különleges acél elsődleges továbbfelhasználói beletartoznak abba a hét „pillérbe”, amelyeket a kínai kormány iparpolitikáin keresztül támogat. (4) Az exportadók és a részleges ÁFA visszatérítések negatív hatását kiemelték a WTO Kereskedelempolitikai Szemléinek azok a részei is, amelyek a KNK kereskedelmi politikáiról és gyakorlatairól szólnak. (5)
(29)
Amint a WTO Kereskedelempolitikai Szemléje megállapítja, az exportadók és az ÁFA visszatérítések olyan eszközök, amelyek alkalmazásával csökkentik a kérdéses nyersanyagok exportjának volumenét, eltérítik a beszállításokat a belföldi piacról, és lefelé irányuló nyomást hoznak létre ezen termékek belföldi áraira (6). A jelenlegi vizsgálat megerősítette, hogy jelentős árrés van a belföldi árak és a világpiaci árak között. Ez az árrés implicit módon segíti az értékteremtési lánc későbbi szakaszaiban található belföldi iparágakat, és így versenyelőnyt biztosít a számukra. Ezt az állítást tovább erősíti az a tény, hogy nem vetnek ki exportadót az érintett termék (varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek) exportjára, amely ÁFA visszatérítésben is részesül.
(30)
A jelenlegi vizsgálat azzal, hogy megállapította az exportadók és az ÁFA visszatérítés különböző alkalmazásainak a hatását az értékteremtési lánc korábbi és későbbi szakaszaiban található iparágakra, bizonyította az állami befolyás gyakorlását, ami megállapítható abból, hogy jelentős árkülönbség van a rozsdamentes acél nyersanyagok (különösen a rozsdamentes acélbugák, ingotok és a köracél) árában a kínai és a világpiac között.
(31)
Figyelembe véve a kínai belföldi és a világpiaci árak közötti különbséget, állami beavatkozás nélkül az említett nyersanyagok belföldi termelői olyan piacokra exportálnák inkább a termékeiket, ahol a magasabb árak miatt nagyobb nyereséget érhetnek el. A kínai vámstatisztikák is megerősítik, hogy a KNK-ból a világ többi országába gyakorlatilag nem exportálnak rozsdamentes acélbugákat. 2009-ben a rozsdamentes acél öntvények és a rozsdamentes acél más elsődleges formáinak az exportja még a 2 tonnát sem érte el, 2010-ben pedig kevesebb mint 5 tonnát tett ki. Ez további érv amellett, hogy az állam beavatkozik a nyersanyagok piacán.
(32)
Ezeket a kínai gyakorlatokat mögöttes tényezőnek kell tekinteni abban a folyamatban, melynek során az állam beavatkozik a vállalatok nyersanyagokkal kapcsolatos döntéseibe. Ténylegesen a jelenlegi, a nyersanyagok exportjára magas exportilletékeket kirovó és ÁFA visszatérítést nem adó kínai rendszer alapvetően olyan helyzetet eredményezett, ahol a kínai nyersanyagárak tovább is állami beavatkozás eredményeként alakulnak ki, és minden valószínűség szerint a jövőben is támogatást fognak nyújtani a varrat nélküli rozsdamentes acélcsövek kínai termelőinek.
(33)
Továbbá, ami az 1. kritériumot illeti, az egyik vállalat a mintavételi információban és a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben két, vele társult viszonyban álló nyersanyag-beszállítót nem említett. A vállalat azt állította, hogy ezek a beszállítók csak kis mennyiségeket szállítanak, ezért az, hogy a jelentésből kimaradtak, nem gyakorolt és nem is gyakorolhat semmiféle jelentősebb hatást a vizsgálat eredményére. Megjegyezzük, hogy először a Bizottságnak teljes képet kell alkotnia minden olyan vállalatról, amely egy csoport tagjaként részt vesz az érintett termék előállításában vagy értékesítésében, függetlenül ezen vállalatok méretétől vagy az értékesített volumentől. Megjegyezzük továbbá, hogy a nyersanyag-beszállítások meglehetősen elaprózottak, több kisebb beszállító között oszlanak meg. Megállapítást nyert, hogy a társaság elhallgatta a fenti leírt fő tényezők torzító hatását, nem bizonyította, hogy üzleti döntéseit piaci jelzések hatására hozta volna, jelentősebb állami befolyás nélkül, sem azt, hogy a költségei piaci értékeket tükröztek.
(34)
Az 1. kritérium mellett bizonyos vállalatok azt sem tudták bizonyítani, hogy eleget tettek volna a 2. és a 3. kritériumnak. Két vállalat nem tudta bizonyítani, hogy egyetlenegy átlátható, a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálatnak alávetett könyvelést vezetnek. Az egyik vállalat esetében a pénzügyi nyilvántartásokban fellelhető ellentmondásokat a könyvvizsgáló jelentése nem említette. Egy másik vállalat csak néhány évi működésére vonatkozóan tudta bemutatni a pénzügyi beszámolóit.
(35)
Végezetül, az egyik vállalat állami tulajdonú bankoktól kapott hitelt kedvező kamatozással, lényegesen alacsonyabb kamatláb mellett, mint amit a piacon kapott volna. Ez azt bizonyítja, hogy a termelési költségek és a pénzügyi helyzet a nem-piacgazdasági rendszerből eredő súlyos torzulásokat szenvednek el.
(36)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után észrevételek érkeztek az uniós gazdasági ágazattól, valamint a mintavételbe bevont három exportáló gyártótól/csoporttól.
(37)
Az egyik vállalat azt állította, hogy a Bizottságnak a piacgazdasági elbánás elutasításáról szóló döntését befolyásolta a dömpingkülönbözet számítása, így a döntés nem volt elfogulatlan. Ebben a tekintetben meg kell jegyeznünk, hogy a piacgazdasági elbánás megállapítása megelőz mindenféle olyan dömping kalkulációt vagy ellenőrzést, amelyekre kizárólag a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítással kapcsolatos adatokra vonatkozóan került sor. Ennélfogva az állítás megalapozatlan.
(38)
Az egyik vállalat azt állította, hogy neki nem kellett piacgazdasági elbánás iránti kérelmet benyújtania a kapcsolódó nyersanyag beszállítókra vonatkozóan. Ezt az érvet el kell utasítani. Az eljárás megindításáról szóló értesítés világosan kimondta, hogy meg kell adni a Bizottság számára minden olyan kapcsolt vállalkozás nevét és tevékenységének pontos leírását, amely részt vesz a vizsgált termék gyártásában és/vagy értékesítésében (exportra és/vagy belföldön)
(39)
Ezen túlmenően, ez a vállalat azt állította, hogy a nyersanyagok piacán a torzulások nem voltak lényegesek, mivel a nyersanyagok 17,5 %-át független nemzetközi beszállítóktól importálják, a fennmaradó részt pedig főként társult vállalkozásoktól vásárolják. A Bizottság rendelkezésére álló információk azt bizonyítják, hogy a nyersanyagok kb. 30 %-át helyben vásárolják, a fennmaradó részt pedig főként társult beszállítóktól importálják. Ebben az összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy a társult beszállítók elszámoló árait általában nem tekintik megbízható információknak. Ezen túlmenően, a társaság által alkalmazott nyersanyag vételárak független beszállítóktól való vásárlás esetében jelentősen alacsonyabbak mint az EU-ban vagy az USA-ban alkalmazott árak a többi vizsgált exportáló gyártó esetében. Ennélfogva az állítást elutasították.
(40)
Az egyik vállalat vitatta a Bizottságnak azt a számítását, amely a belföldi kínai és a világpiaci árak közötti különbözetre vonatkozott. Az ellenőrzést követően a Bizottság megerősíti ezt a számítást. A vállalat különösen is nem vette számításba az USA-beli és uniós beszállítók által az ötvözetekre alkalmazott felárakat. Az állítást ezért el kellett utasítani.
(41)
Az egyik vállalat azt is állította, hogy a nyereségadó-bevallás és a pénzügyi beszámoló közötti eltérések normálisnak tekinthetők, nem jelentősek, és ezért a pénzügyi beszámoló szöveges mellékletében nem voltak kötelesek megmagyarázni az eltéréseket. Ezért ennek nem lett volna szabad hatást gyakorolnia a Bizottság döntésére. Meg kell jegyezni, hogy az éves nyereségre vonatkozó eltérések megközelítik a 30 millió RMB-t, ezért ezeket jelentősnek kellett volna tekinteni, és meg kellett volna őket magyarázni a pénzügyi beszámoló kiegészítő mellékletében.
(42)
Egy másik állítás arra vonatkozott, hogy állítólagosan megsértették a WTO Megállapodást a Támogatásokról és Kiegyenlítő Intézkedésekről, és az EU alapvető Támogatásellenes Rendeletét. (7) A vállalat azt közölte, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelem elutasítása azon az alapon, hogy a társaságok esetlegesen támogatásban részesülnek, a gyakorlatban megbüntetné az exportőrt olyan támogatások miatt, amelyeknek a törvénytelenné nyilvánítására semmiféle alap nincs. Ezt az érvet el kellett utasítani. A piacgazdasági elbánás iránti kérelmet nem azért utasították el, mert fennállt a támogatás lehetősége, hanem kifejezetten a fenti preambulumbekezdésekben hivatkozott okok miatt, valamint a feleknek megküldött részletes piacgazdasági elbánásra vonatkozó információs dokumentumokban foglaltak alapján. A piacgazdasági elbánás iránti kérelem kérés elutasításának a fő oka az volt, hogy torzításokat állapítottak meg a nyersanyagok piacán. Ezen túlmenően ki kell emelni, hogy pl. vállalatok állami tulajdonú bankoktól kaptak hitelt kedvező kamatozással, lényegesen alacsonyabb kamatláb mellett, mint amit a piacon kaptak volna, ami egyértelműen bizonyítja, hogy a korábbi nem-piacgazdasági viszonyok továbbéléséről van szó.
(43)
Összefoglalva, a kapott megjegyzések közül nem volt olyan, ami alapot adott volna a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntéssel kapcsolatos megállapítások megváltoztatására.
2. Egyedi elbánás
(44)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Ezeket a kritériumokat röviden, a tájékozódás megkönnyítése érdekében, az alábbiakban foglaljuk össze:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben vannak, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik; továbbá
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(45)
A három fent említett, a mintavételbe bevont vállalat (vállalatcsoport), akiktől megtagadták a piacgazdasági elbánás alkalmazását, egyedi elbánást is kért. Átmenetileg azt állapították meg, hogy a mintavételbe bevont mindhárom vállalat(csoport) megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében foglaltaknak, ezért egyéni elbánásban volt részesíthető.
3. Rendes érték
(a) Analóg ország
(46)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni.
(47)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az USA lett kijelölve, mint megfelelő analóg ország, a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapításához. Az egyik fél azt állította, hogy India jobb analóg piac lenne, mivel fejlettségi szintje a KNK-hoz hasonló. A Bizottság az indiai termelőktől semmiféle együttműködést nem kapott. Az USA kezdetben megfelelőnek tűnt, mivel nyitott az importversenyre (a vámtarifa 0 %, szemben az Indiában kivetett 10 %-kal), a belföldi piacon pedig meglehetősen magas fokú a verseny, 15 vagy 20 USA-beli gyártóval.
(48)
A kérdőívre adott válaszok és az ellenőrző látogatás tapasztalatai azonban azt mutatták, hogy az USA nem megfelelő analóg piac. Minden együttműködő USA-beli gyártó importból fedezi alapvető nyersanyag szükségleteit és késztermék igényeit EU-beli anyavállalatától, és az USA-ban csak korlátozott mértékű termelőkapacitást tart fenn, főként a testre szabott vagy szoros teljesítési menetrendet igénylő megrendelések miatt. Valójában az együttműködő USA-beli gyártók gyártási volumene csak töredéke annak, amit az európai anyavállalatuk tart fenn. De a legfontosabb az, hogy az együttműködő USA-beli gyártók saját gyártási körülmények miatt magas feldolgozási költségek mellett működnek. Ezek miatt a költségek miatt az USA belföldi piacán magasak az árak.
(b) A rendes érték meghatározása
(49)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően, a rendes értéket egy piacgazdasággal rendelkező harmadik országban alkalmazott ár vagy a számtanilag képzett rendes érték, vagy az ilyen országból más országba, az EU-t is beleértve, történő export árának alapján kell megállapítani. Figyelemmel arra, hogy a rendes értéket nem lehetett megállapítani az USA-ban alkalmazott árak vagy számtanilag képzett érték alapján, az előző preambulumbekezdésben említett okok miatt, a második módszert alkalmazták. Ugyanakkor az alább részletezett okok miatt ez a módszer a jelen esetben nem megfelelő. Az USA belföldi áraihoz hasonlóan az USA export árait is torzítják a magas termelési költségek és az, hogy az export volumene korlátozott, vagyis kevesebb mint 2 %-a az EU-ba irányuló kínai exportnak. Azt is figyelembe kell venni, hogy ennek az exportnak egy része kapcsolt vállalkozások felé irányul, ezért a rendes érték megállapítása szempontjából megbízhatatlan.
(50)
A két fent említett módszer alternatívájaként az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja kimondja, hogy a rendes értéket bármilyen más ésszerű alapon is meg lehet állapítani, beleértve az Unióban a hasonló termékekért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, szükség esetén úgy módosítva, hogy tartalmazza az ésszerűen elfogadható mértékű nyereséget is. A jelen esetben átmenetileg ezt a módszert alkalmazták, figyelemmel arra, hogy ebben a szakaszban a vizsgálat azt állapította meg, hogy az USA nem megfelelő analóg ország.
(51)
Azokat a terméktípusokat illetően, amelyeket a mintavételbe bevont kínai exportáló gyártók (vagy ezek csoportjai) exportálnak, és amelyeket a mintavételbe bevont uniós gyártók nem értékesítenek, a Bizottság átmenetileg az Unióban a hozzájuk legközelebb álló olyan termékekért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat alkalmazta, amelyek átmerője, acélfokozata és terméktípusa (pl. hidegen vagy melegen húzott) azonos, szükség esetén úgy módosítva, hogy tartalmazza az ésszerűen elfogadható nyereséget is,
4. Exportár
(52)
Az érintett terméket minden esetben független vevőknek szállították a Közösségbe, ezért az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján.
5. Összehasonlítás
(53)
A dömpingkülönbözeteket úgy állapították meg, hogy összehasonlították a mintavételbe bevont exportőrök egyedi, gyárból szállításra vonatkozó exportárait a mintavételbe bevont uniós gyártók belföldi értékesítési áraival, amelyeket a fenti (50) preambulumbekezdés alapján állapítottak meg.
(54)
A rendes érték és az exportár közötti tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában figyelembe vették azokat a különbségeket, melyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolták. Megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak. Különösen is korrekciót alkalmaztak a közvetett adók, a tengeri szállítás és biztosítás, az exportáló országban felmerülő szállítási költségek, a garanciális költségek, a jutalékok, a hitelköltségek, a banki díjak, és a kereskedelmi szint, valamint az alábbi (70) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti minőségi megítélés vonatkozásában.
6. Dömpingkülönbözetek
(55)
Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában vannak kifejezve.
(a) Az egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében
(56)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdései alapján az egyéni elbánásban részesülő, a mintában szereplő, együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözeteket úgy állapították meg, hogy összehasonlították az Unióban hasonló termékekért fizetett vagy fizetendő, a fenti (50) és (51) preambulumbekezdésekben részletezettek szerint az ésszerűen elfogadható nyereséggel megfelelően korrigált árak alapján kiszámított rendes érték súlyozott átlagát az egyes vállalatok által az érintett termék Unióba történő exportálása exportárainak a súlyozott átlagával, a fent megállapítottak szerint.
(57)
Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következők:
A mintában szereplő vállalatok
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
(b) Az összes többi együttműködő exportáló gyártó esetében
(58)
A mintában nem szereplő együttműködő kínai exportáló gyártók dömpingkülönbözetét a mintában szereplő exportáló gyártók dömpingkülönbözet átlagát véve számították ki az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdése szerint.
(59)
Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve 71,1 %-os értéket mutatnak.
(c) Az összes többi (nem együttműködő) exportáló gyártó esetében
(60)
Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje magas volt (mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a KNK-ból származó összes behozatalnak mintegy 64 %-át képviselték), a nem együttműködő exportáló gyártókra az országos szintű különbözet megállapítása a mintavételbe bevont vállalat(csoport)ok körében talált legnagyobb különbözet felhasználásával történt.
(61)
Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek országos szintje a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve 83,2 % lett.
D. KÁR
1. Az uniós gyártás és az uniós ágazat
(62)
A vizsgált időszak alatt a hasonló terméknek 21 gyártója volt az unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében ezért a 21 gyártó összesen alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: ’uniós gazdasági ágazat’).
(63)
Amint jeleztük a fenti (7) preambulumbekezdésben, a mintába az uniós gyártók két csoportja került be, amelyeket öt uniós gyártó alkot, ezek a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 50 %-át teszik ki. A fennmaradó együttműködő uniós gyártók közül az a vállalat, amelyik a termékkör korlátozását kérte (lásd a fenti (16) és (17) preambulumbekezdéseket) nem értett egyet a minta kiválasztásával. Nevezetesen a gyártó azt kritizálta meg, hogy a mintában csak olyan vállalatok szerepelnek, amelyek mind a „késztermékek piacán”, mind pedig az „előanyagok piacán” jelen vannak, valamint azt, hogy a mintát kizárólag panaszos vállalatokból állították össze. Megismételjük, hogy a kérdéses vállalat mind a KNK-ból, mind pedig az uniós gazdasági ágazatból vásárol előanyagot. A gyártó azonban nem bizonyította, hogy ténylegesen két ilyen elkülönült piac létezne. Emellett a gyártó kevesebb mint 2 %-át képviselte az Unió teljes termelésének a vizsgált időszak során, miközben a két vállalatcsoportot a fenti (7) és (8) preambulumbekezdésekben foglalt objektív kritériumok alapján választották ki.
2. Uniós fogyasztás
(64)
Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége, amelyet a panaszosokat képviselő védelmi bizottságtól beszerzett információk alapján (lásd a fenti (2) preambulumbekezdést) határoztak meg, valamint az Eurostat adatokon alapuló, uniós piacra irányuló behozatali mennyiség alapján állapítottak meg. Ez utóbbi adatokat kissé korrigálni kellett a Dél-Afrikából és Japánból származó importra tekintettel, bizonyos időszakokra vonatkozóan, figyelembe véve, hogy ezek az adatok bizonyos torzulásokat tartalmaztak pontatlan információszolgáltatás miatt.
(65)
Az uniós fogyasztás jelentősen, 35 %-kal csökkent 2006 és a vizsgált időszak között. A fogyasztás viszont kis mértékben nőtt 2006 és 2007 között, a 2007. évben érve el a csúcspontját, utána pedig évente folyamatosan csökkent a vizsgált időszakig.
1. táblázat
Uniós fogyasztás
2006
2007
2008
2009
VI
Egység (tonna)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Indexálva
100
116
101
78
65
(66)
Látható, hogy a vizsgálatunk tárgyát képező időszakban jelentős piaci fluktuáció volt tapasztalható, főként azért, mert a rozsdamentes acélcsövek iránti kereslet nagyon erős volatilitást mutatott. A 2007 évet és a 2008 év első három negyedévét erősen fellendülő piac jellemezte. A gazdasági válság azonban idővel nagyon komoly hatást gyakorolt a keresletre. Ez a hatás a 2008. év utolsó negyedévében kezdett láthatóvá válni, súlyosbodott a 2009. évben, és még a 2010. év első felében is folytatódott, így a vizsgált időszak egészét érintette. Mindezt jól tükrözi az uniós fogyasztás trendje, amely a 2007. évben érte el a csúcspontját, utána pedig évről évre csökkenést mutatott.
3. Az érintett országból származó behozatal
3.1. A dömpingelt import volumene
(67)
A Kínából származó érintett termék Közösségbe irányuló behozatalának mennyisége jelentősen nőtt a figyelembe vett időszak folyamán. A figyelembe vett időszak alatt a KNK-ból érkező import mennyisége összességében 14 %-kal növekedett. Sőt, a 2006. és 2007. évek során a KNK-ból származó import csaknem megduplázódott, 2007. és a vizsgált időszak között viszont évről évre csökkent, főként a fogyasztásban bekövetkezett visszaesés miatt (piaci részesedésként stabil maradt 2008 és a vizsgált időszak között - lásd a (68) preambulumbekezdést alább).
2. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (mennyiségek)
2006
2007
2008
2009
VI
Egység (tonna)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Indexálva
100
194
182
123
114
3.2. A dömpingelt behozatal piaci részesedése
(68)
A KNK-ból érkező dömpingelt behozatal piaci részesedése csaknem megkétszereződött a figyelembe vett időszakban, 76 %-kal, illetve 7,9 százalékponttal nőtt. Ez a piacirészesedés-növekedés főleg 2006 és 2007 között ment végbe, de a későbbiekben is megtartotta magas szintjét.
3. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (piaci részesedés)
2006
2007
2008
2009
VI
Piaci részesedés (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Indexálva
100
167
180
158
176
3.3. Árak
(a) Az árak alakulása
(69)
Az alábbi táblázat mutatja az Eurostat adatai alapján a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal vámkezeletlen átlagárát az unió határánál. A figyelembe vett időszak során a KNK-ból származó behozatal átlagos ára 2008-ig emelkedett, majd 2008 és a vizsgált időszak között csökkent.
4. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (árak)
2006
2007
2008
2009
VI
Átlagár/tonna (EUR)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Indexálva
100
118
126
100
91
(b) Áralákínálás
(70)
Típusok közötti ár-összehasonlítás készült a kínai exportáló gyártók értékesítési árainak és a mintavételbe bevont uniós gyártók unión belüli értékesítési árai között. Ehhez a mintavételbe bevont uniós gyártók által a független vevők felé érvényesített árakat hasonlították össze az érintett ország mintavételbe bevont exportáló gyártóinak áraival. A kereskedelmi szint különbségeinek, a piac által észlelt termékminőségnek és az importálás utáni költségeknek a figyelembe vételére szükség szerint kiigazításokat kellett alkalmazni.
(71)
Az összehasonlítás szerint a vizsgált időszak során a KNK-ból származó behozott érintett termékeket az unióban az uniós gazdasági ágazat árai alá - utóbbi százalékában kifejezve 21 % - 32 %-kal - kínálva értékesítették.
4. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
4.1. Előzetes megjegyzések
(72)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan idevágó gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Az alább ismertetett adatok az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében a teljes uniós gazdasági ágazatra, az összes többi mutató tekintetében pedig a mintavételbe bevont gyártókra vonatkoznak. Ami a mintavételbe bevont gyártók alapján megállapított mutatószámokat illeti, figyelembe véve, hogy a mintát csak két gyártói csoport alkotta, üzleti titoktartás miatt az alábbi kapcsolódó táblázatokban nem lehetett a tényleges összesített adatokat közölni, ehelyett csak az indexeket adjuk meg azért, hogy érzékeltetni tudjuk ezeknek a mutatóknak a trendjét.
4.2. Termelés
(73)
Az uniós termelési volumenek nőttek 2006 és 2008 között, 2008 és a vizsgált időszak között viszont meredeken zuhantak. A gyártásnak ezt a nagymérvű csökkenését egyaránt okozta a piac zsugorodása és a dömpingelt import erősödő nyomása.
5. táblázat
Termelés
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Termelés (indexálva)
100
107
121
84
66
4.3. Gyártókapacitás és kapacitáskihasználtság
(74)
A közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye a figyelembe vett időszak során viszonylag kiegyensúlyozott volt. 2006 és a vizsgált időszak között azonban a kapacitáskihasználtság mértéke 35 %-kal csökkent. A vizsgált időszakban a kapacitáskihasználtság szintje a 2008-ban elért szint valamivel több mint felére zuhant vissza.
6. táblázat
Termelési kapacitás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Kapacitás (indexálva)
100
98
101
102
101
Kapacitáskihasználtság (indexálva)
100
109
120
82
65
4.4. Készletek
(75)
Az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a zárókészletek először nőttek 2008-ig, amikor az uniós termelés elérte a csúcspontját, utána viszont csökkenni kezdte a gyártási aktivitás lecsökkent szintje miatt.
7. táblázat
Készletek
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Készletek (indexálva)
100
124
168
138
118
4.5. Uniós értékesítési mennyiség (teljes uniós gazdasági ágazat)
(76)
Az összes uniós gyártó értékesítési mennyisége az EU piacán összességében 39 %-kal csökkent, miközben a kínai export ugyanezen idő alatt 14 %-kal nőtt, a fenti (68) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitása az alábbiak szerint alakult:
8. táblázat
Uniós értékesítési volumen
Összes uniós gyártó
2006
2007
2008
2009
VI
Exportértékesítések (tonna)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Indexálva
100
110
96
76
61
4.6. Piaci részesedés (teljes uniós gazdasági ágazat)
(77)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 2006 és 2007 között 3,4 százalékponttal csökkent és viszonylag stabil maradt a figyelembe vett időszak fennmaradó részében, mindössze 2009-ben volt egy kisebb átmeneti növekedés. Összességében azonban az uniós gazdasági ágazat 3,6 százalékpontot veszített piaci részesedéséből mivel - amint azt a fenti 3. táblázat szemlélteti - a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal csaknem a kétszeresére emelkedett a figyelembe vett időszak alatt.
9. táblázat
Uniós piaci részesedés
Összes uniós gyártó
2006
2007
2008
2009
VI
Piaci részesedés (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Indexálva
100
95
95
98
94
4.7. Eladási árak
(78)
Ami az átlagos árakat illeti, az alábbi táblázat azt mutatja, hogy a 2007. évben az uniós gazdasági ágazat növelte eladási árait, azután pedig évről évre fokozatosan csökkentette őket egészen a vizsgált időszakig, az így elért árszintek a 2006. évi árszintek alatt maradtak. Az eladási árak alakulásának és magas volatilitásának az oka részben a nyersanyagköltségek komoly fluktuációja volt.
10. táblázat
Uniós értékesítések (átlagárak)
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Átlagár/tonna (indexált)
100
135
126
100
92
4.8. Foglalkoztatás
(79)
A foglalkoztatási szint nagy vonalakban a termelési mennyiségek alakulását követte (lásd az 5. táblázatot fent), ami azt jelzi, hogy az uniós gazdasági ágazatban megpróbálták racionalizálni a termelési költségeket, amikor ez vált szükségessé. Az uniós gazdasági ágazat megpróbálta az általa foglalkoztatott munkaerőt a romló piaci feltételekhez igazítani, de létszámcsökkentés helyett inkább a munkaidőt rövidítették le. Ezért az alábbi táblázat a foglalkoztatási szintet teljes munkaidő egyenértékes egységben (‧FTE’) mutatja be. Az uniós gyártók FTE-vel mért foglalkoztatása 11 százalékponttal nőtt 2006 és 2008 között, amelyet egy 19 százalékos zuhanás követett 2008-től a vizsgált időszakig. Összességében az FTE-k száma 8 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során.
11. táblázat
Foglalkoztatás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Foglalkoztatás - teljes munkaidő egyenértékes egységben (indexált)
100
106
111
95
92
4.9. Termelékenység
(80)
Az uniós gazdasági ágazat fenti erőfeszítései ellenére az uniós gyártók egy FTE-re jutó termelése jelentősen csökkent, összességében 29 %-kal. A KNK-ból származó dömpingelt import komoly hatása zuhanó piaci kereslet mellett lehetetlenné tette az uniós gazdasági ágazat számára termelékenységi szintjei fenntartását.
12. táblázat
Termelékenység
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Egy FTE-re jutó gyártási volumen (indexált)
100
102
109
88
71
4.10. Munkaerőköltségek
(81)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazatnak sikerült ellenőrzése alatt tartania a munkaerőköltségek alakulását. Az alábbi táblázat is szemlélteti, hogy az átlagos éves munkaerőköltség a 2007 és a 2008 években kissé nőtt, 2009-ben és a vizsgált időszakban azonban csökkent. Az egész időszakra vonatkozóan az egységre jutó munkaerőköltségek 2 %-kal csökkentek. Ez a csökkenés határozottabb lenne, ha a végkielégítések összegét kizárták volna a fenti tendenciából.
13. táblázat
Bérköltség
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Alkalmazottankénti éves bérköltség (indexálva)
100
103
109
100
98
4.11. Nyereségesség és a befektetések megtérülése (ROI)
(82)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék EU piacon, független vevők felé történő értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszon említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat nyereségességi rátái következőképpen alakultak:
14. táblázat
Nyereségesség és a befektetések megtérülése (ROI)
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Nettó nyereség (indexálva)
100
202
89
- 147
- 188
ROI (indexálva)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Amint a fenti táblázat is mutatja, az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a 2007. évben érte el a csúcspontját, azok miatt a rendkívüli piaci feltételek miatt, amelyekből minden piaci szereplő hasznot húzott. Az átlagos nyereségesség a 2007. évtől kezdve jelentősen csökkenni kezdett, a 2009. évben és a vizsgált időszakban pedig a nyereség jelentős veszteségbe fordult át.
(84)
A befektetések megtérülése (‘ROI’) - a befektetések könyv szerinti nettó értéke a profit százalékában kifejezve - tekintetében úgy tűnik, hogy ez a mutató a nyereségesség tendenciáját követte.
4.12. Pénzáramlás és tőkebevonási képesség
(85)
Az üzemi tevékenységből származó nettó pénzáramlás a következőképpen alakult (figyelembe vevő a 2006. évi negatív értéket, kivételesen ebben a táblázatban a 2007. évet tekintettük referenciaévnek a pénzáramlás alakulása szempontjából):
15. táblázat
Pénzáramlás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Pénzforgalom (indexált)
negatív
100
685
175
53
(86)
A fenti táblázat azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzáramlása a 2008. évben érte el a csúcspontját, azután egészen a figyelembe vett időszak végéig csökkent, a vizsgált időszak során pedig meglehetősen alacsony értéket ért el.
4.13. Beruházások
(87)
A figyelembe vett időszak alatt a mintavételbe bevont uniós gyártók beruházásai az alábbiak szerint alakultak:
16. táblázat
Beruházások
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Nettó beruházások (indexált)
100
192
406
286
183
(88)
Amint a fenti táblázat mutatja, az uniós gyártók úgy döntöttek, hogy folytatják beruházásaikat törékeny pénzügyi helyzetük ellenére a 2009. évben és a vizsgált időszakban. Ennek a következő okai voltak: (i) jellemzően az iparágban több évre kiterjedő beruházásokra van szükség, amelyeket mindenképpen be kell fejezni, a piaci helyzettől függetlenül, valamint (ii) ebben az iparágban a gépeket gyakran kell fejleszteni, hogy a magasabb minőségű termékeket is megfelelő mennyiségben lehessen gyártani (annak érdekében, hogy a többi gyártóval szemben megőrizhessék a versenyképességüket).
4.14. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(89)
A KNK-ból érkező behozatal dömpingkülönbözete - a fenti (57) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint - igen magas. Figyelembe véve a dömpingelt behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árát, a dömpingkülönbözetek hatása jelentősnek tekinthető.
5. A kárra vonatkozó következtetés
(90)
A figyelembe vett időszak során a kármutatók negatívan alakultak. Ez különösen is észrevehető azokon a mutatókon, amelyek a nyereségességgel, a gyártási mennyiségekkel, a kapacitáskihasználással, az értékesítési mennyiségekkel és a piaci részesedéssel kapcsolatosak, melyek mindegyike egyértelműen hanyatló trendet mutatott.
(91)
Ugyanakkor a KNK-ból származó rozsdamentes acélcsövek behozatala a vizsgált időszak során akár 32 %-kal is alávágott az uniós gazdasági ágazat árainak (lásd a fenti (71) preambulumbekezdést).
(92)
A fentiekre figyelemmel, ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(93)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdésével és 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a dömpingelt behozatal okozott-e olyan fokú kárt az uniós gazdasági ágazatnak, ami jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek ugyanakkor kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatal hatásának tulajdonítsák.
2. A dömpingelt behozatal hatása
(94)
2006 és a vizsgált időszak között az érintett termékek dömpingelt behozatalának mennyisége 14 %-kal növekedett, ami az uniós piaci részesedés mintegy 76 %-os - 10,5 %-ról 18,4 %-ra történt - növekedéséhez vezetett, egy 35 %-kal zsugorodó piacon.
(95)
A KNK-ból származó érintett termék dömpingelt behozatalának a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat legtöbb kármutatójának egyre inkább romló tendenciájával. Az uniós gazdasági ágazat 3,6 százalékpontot veszített piaci részesedéséből, eladási árai pedig 8 %-kal csökkentek az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal által kifejtett nyomás következtében. A jelentős áralávágás megakadályozta, hogy az uniós gazdasági ágazat elfogadható mértékben továbbhárítsa a megnövekedett gyártási költségeket az eladási árakban, ami a vizsgált időszakban negatív nyereségességhez vezetett.
(96)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonja le, hogy a KNK-ból származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal, amely a figyelembe vett időszak alatt nagy és folyamatosan növekedő mennyiségben lépett be az uniós piacra és amely jelentősen alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait, jelentős mértékű kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
3. További tényezők hatása
3.1. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(97)
A figyelembe vett időszak alatt korlátozott behozatal érkezett más harmadik országokból. A KNK-n kívüli más országokból érkező behozatal teljes piaci részesedése 4,3 százalékponttal 26,8 %-ról 22,5 %-ra csökkent.
(98)
A vizsgált időszak során a behozatal következő legnagyobb forrása Japán és Ukrajna volt. Mindkét ország külön-külön 5,2 %-os piaci részesedéssel bírt. India piaci részesedése 3,0 % volt, míg az USA-ból származó behozatal piaci részesedése 2,7 %-ot ért el a vizsgált időszak során. A következő táblázat bemutatja a KNK utáni négy legnagyobb behozatali forrásként szolgáló ország behozatali mennyiségeinek, árainak és piaci részesedésének az alakulását, valamint ugyanezeket az adatokat a fennmaradó más harmadik országokból származó behozatalra vonatkozóan, mindegyiket az Eurostat adatai alapján. Ahogy már említettük a fenti (64) preambulumbekezdésben, az Eurostat adatai a japán behozatalra vonatkozóan kis kiigazításra szorultak, hogy kizárhassuk az ügyletek nem megfelelő bejelentéséből adódó torzításokat.
17. táblázat
Egyéb országokból származó import
Ország
2006
2007
2008
2009
VI
Japán
Mennyiség (tonna)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Piaci részesedés (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Átlagár (EUR)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ukrajna
Mennyiség (tonna)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Piaci részesedés (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Átlagár (EUR)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
India
Mennyiség (tonna)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Piaci részesedés (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Átlagár (EUR)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
Egyesült Államok
Mennyiség (tonna)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Piaci részesedés (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Átlagár (EUR)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Más országok
Mennyiség (tonna)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Piaci részesedés (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Átlagár (EUR)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve a KNK-t
Mennyiség (tonna)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Piaci részesedés (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Átlagár (EUR)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Ahogyan a fenti táblázat is mutatja, a figyelembe vett időszak során Japán szerény mértékben növelte piaci részesedését 0,8 százalékponttal, 4,4 %-ról 5,2 %-ra. Ugyanakkor a japán behozatal árai sokkal inkább összevethetőnek tűnnek az uniós árakkal, mint a KNK-ból importált termékek árai. A legfontosabb, hogy a vizsgált időszakban a japán behozatal árai jelentősen meghaladták az uniós gazdasági ágazat árait.
(100)
Az USA-ból történő behozatal olyan árakon történt, amelyek lényegesen magasabbak mint az uniós gazdasági ágazat árai a figyelembe vett időszak során (kivéve a 2007. évet). Ami az Ukrajnából és Indiából történő behozatalt illeti, bár az átlagos árak ezekből az országokból összességében alacsonyabbak voltak mint az uniós árak, mindkettő viszonylag stabil piaci részesedést tudott fenntartani az uniós piacon: Ukrajna piaci részesedése 5,9 %-ról 5,2 %-ra csökkent, miközben Indiáé 2,8 %-ról 3,0 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak során.
(101)
Összegezve: az összes harmadik országból, kivéve a KNK-t, származó behozatal piaci részesedése 4,3 százalékponttal (26,8 %-ról 22,5 %-ra) csökkent a figyelembe vett időszak során. Összességében az összes harmadik országból, kivéve a KNK-t, származó behozatal átlagos ára a figyelembe vett időszak során 34 %-kal nőtt (tonnánként 5 586 EUR-ról 7 484 EUR-ra), ami éles ellentétben áll azzal, hogy a már amúgy is nagyon alacsony kínai behozatali árak 9 %-kal csökkentek, és azzal is, hogy az átlagos uniós eladási árak 8 %-kal mérséklődtek.
(102)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a KNK-n kívüli harmadik országokból származó behozatal láthatóan nem járult hozzá azokhoz a károkhoz, amelyeket az uniós gazdasági ágazat szenvedett el a vizsgált időszak során.
3.2. A piaci fluktuációk és a gazdasági válság hatásai
(103)
Bár a 2007. évet és a 2008. év első három negyedévét erőteljes fellendülés jellemezte a rozsdamentes acélcsövek piacán, a pénzügyi és gazdasági válság idővel ebben az ágazatban is éreztette a hatását. A gazdasági visszaesés 2008. utolsó negyedévében kezdődött, folytatódott a teljes 2009. év során, és még 2010 első felében is, vagyis a teljes vizsgált időszak során éreztette a hatását. Mindezt jól tükrözi az uniós fogyasztás trendje, amely a 2007. évben érte el a csúcspontját, utána pedig évről évre csökkenést mutatott (lásd a fenti 1. táblázatot).
(104)
Kétségkívül megállapítható, hogy a fent említett, a gazdasági visszaesés okozta fogyasztáscsökkenés szintén hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Nem szabad azonban elfelejteni, hogy ezt a negatív hatást erősen súlyosbította a KNK-ból származó dömpingelt behozatal, ami lényegesen alávágott az uniós gazdasági ágazat árainak. Még ha úgy is lehetne tekinteni ezért, hogy a gazdasági hanyatlás hozzájárult a vizsgált időszak alatt elszenvedett kárhoz, ez semmilyen formában nem csökkentené a KNK-ból a teljes figyelembe vett időszak alatt az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal káros hatásait. Ha nem kellett volna szembenézniük ezzel a tisztességtelen versennyel a KNK részéről, és azzal a mennyiségi- és árnyomással, amelyet ez az uniós gyártókra gyakorolt, ez utóbbiak meg tudták volna tenni, hogy eladási áraikat és nyereségességüket viszonylag elfogadható szinten tartják még úgy is, hogy közben a kereslet csökken.
(105)
Valójában a KNK-ból származó dömpingelt behozatal hatását, amely nagyban alávágott az uniós eladási áraknak a vizsgált időszak során, még inkább károsnak lehet tekinteni egy gazdasági válság időszakában, amikor az értékesítési mennyiségek és árak amúgy is nyomás alatt vannak az alacsonyabb fogyasztás miatt.
(106)
Figyelemmel a fenti körülményekre, a gazdasági hanyatlást nem lehet az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést megtörő lehetséges oknak tekinteni.
3.3. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(107)
Ami az uniós gazdasági ágazat exportértékesítéseinek alakulását illeti, a kivitel kevésbé csökkent mint a belföldi értékesítések, függetlenül attól, hogy az összes uniós gyártót vizsgáljuk, vagy kizárólag a mintavételbe bevont gyártókat. Ami az export értékesítési mennyiségeket illeti, a következő trend állapítható meg az uniós gazdasági ágazat esetében a figyelembe vett időszak során:
18. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - export értékesítések (tonna) független vevők számára
Összes uniós gyártó
2006
2007
2008
2009
VI
Indexálva
100
99
108
88
64
(108)
Ki kell emelni, hogy az uniós gazdasági ágazat export értékesítései kisebb ütemben zsugorodtak, mint az uniós piacon elért eladásai. Ez azt mutathatja, hogy az uniós piacon a KNK-ból származó dömpingelt import miatti nyomás különösen erős. Figyelembe véve ezt a megállapítást és azt is, hogy a teljes értékesítésen belül az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek jelentős a részaránya (a figyelembe vett időszak során folyamatosan 39 % és 45 % közötti), egyértelműen kizárható az, hogy az uniós gyártók a világpiacon ne lettek volna versenyképesek.
3.4. A KNK-ból származó dömpingelt import versenyképessége és az uniós gazdasági ágazat termelési költsége
(109)
Az ötvözetek árainak magas volatilitása és a piaci kereslet általános alakulása jelentős fluktuációt eredményezett a vizsgálat tárgyát képező termék gyártásához szükséges nyersanyagok költségeiben. A figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat átlagos egységre jutó gyártási költségei a következőképpen alakultak:
19. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - gyártási költség (EUR/tonna)
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
2009
VI
Indexálva
100
120
119
124
118
(110)
Amint azt a fenti (78) preambulumbekezdés is megállapítja, a fő nyersanyagok KNK-beli piaca erősen eltorzult. Emiatt a torzítás miatt a KNK-beli exportáló gyártóknak láthatóan megvan a lehetőségük arra, hogy amikor az érintett terméket export során eladják az uniós piacon, olyan árképzést alkalmazzanak, amely kevésbé rugalmasan reagál a nyersanyagárakra, és amely az uniós piac árait jelentősen alávágó árakat eredményez. Más megfogalmazásban, a kínai nyersanyagpiac torzulása miatt a KNK-beli rozsdamentes acélcső gyártók tisztességtelen versenyelőnyt élveznek az uniós gazdasági ágazathoz képest. Ezek a torzulások hozzájárulhattak ahhoz, hogy a kínai gyártók fenntarthassák a KNK-ból származó dömpingelt import alacsony árszintjét.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(111)
Levonva a következtetést, a fenti elemzés megmutatta, hogy a KNK-ból származó behozatal mennyiségét tekintve nőtt, és jelentős piaci részesedést szerzett a figyelembe vett időszak során. Mi több, ezek a megnövekedett mennyiségek, amelyek az uniós piacot dömpingelt áron árasztották el, jelentősen alávágtak az uniós gazdasági ágazat árainak. Bár az uniós gazdasági ágazat a 2007. és 2008. évi kivételesen pozitív piaci viszonyoknak köszönhetően bizonyos ideig képes volt kiegyenlíteni e nyomás kedvezőtlen hatásait, ez már nem volt lehetséges azt követően, hogy a gazdasági válság jelentősen csökkentette a kereslet szintjét.
(112)
Más olyan tényezőket is elemeztek, amelyek kárt okozhattak volna az uniós gazdasági ágazat számára. E tekintetben megállapították, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal, a gazdasági válság hatása, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítményének alakulása és más tényezők - ideértve a KNK nyersanyagpiacának torzulásaival kapcsolatos tényezőket - nem tűnnek olyan erősségűnek, amelyek megtörnék a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.
(113)
A fenti elemzés alapján - amely az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló minden ismert tényezőt megfelelően megkülönböztetett és elkülönített a dömpingelt behozatal káros hatásaitól - ideiglenesen megállapítható, hogy a KNK-ból érkező behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése szerinti jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazat számára.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
(114)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra, és az okozati összefüggésre vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az lenne megállapítható, hogy ebben a konkrét esetben nem áll az Unió érdekében intézkedések meghozatala. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását.
(115)
A Bizottság kérdőíveket küldött független importőrök és felhasználók részére. Végül két importőr és egy felhasználó nyújtotta be a kitöltött kérdőívet a megszabott határidőn belül.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(116)
Egy uniós gyártó ellenezte dömpingellenes intézkedések alkalmazását, mivel a vállalat részben a KNK-ból szerzi be a megmunkálatlan üreges rozsdamentes acél munkadarabokat, amelyeket aztán további feldolgozás után kész csövekké alakít. Ugyanakkor ez a gyártó a teljes uniós termelésnek kevesebb mint 2 %-át adja.
(117)
Emlékeztetni kell arra, hogy a kármutatók általános kedvezőtlen tendenciát mutattak, valamint hogy ez különösen az uniós gazdasági ágazat gyártási és értékesítési volumenére, piaci részesedésére és pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatókat - például a nyereségesség, a befektetések megtérülése - befolyásolta súlyosan.
(118)
Intézkedések bevezetése esetén az árak esése és a piaci részesedés elvesztése várhatóan megáll és az uniós gazdasági ágazat eladási árai várhatóan elkezdenek helyreállni, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős javulásához vezet majd.
(119)
Másfelől valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat piacának és pénzügyi helyzetének torzulása dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkül továbbra is folytatódna. Ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan továbbra is veszíteni fog a piaci részesedéséből és már nem lesz képes követni a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal által meghatározott piaci árakat. A várható hatás az lesz, hogy tovább csökken a termelés volumene, és uniós termelőkapacitásokat fognak leállítani, ami jelentős munkahelyvesztést fog jelenteni.
(120)
Ennek megfelelően ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
2. A független uniós importőrök érdekei
(121)
A fentiekben jelzettek szerint nem alkalmaztak mintavételt a független importőrök esetében, mivel csak két független vállalat működött teljes mértékben együtt a vizsgálat során azzal, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Ennek a két importőrnek a forgalmában csak kis részt tettek ki a KNK-ból származó érintett termék viszonteladásai.
(122)
A két importőr által bejelentett behozatalok azonban a KNK-ból a vizsgált időszak alatt érkező összes behozatalnak csupán viszonylag kis részét (kevesebb mint 10 %-át) tették ki. Figyelembe véve azt, hogy az importőrök magas árrést realizáltak az érintett termék viszonteladása során a vizsgált időszakban, feltételezhetjük, hogy dömpingellenes vámok kivetése esetén csökkenne a nyereségességi szintjük. Ugyanakkor az importőrük egyike sem szolgált olyan érvekkel, amelyek alapján a dömpingellenes vámok kivetése sértené az érdekeiket. Emellett, mivel mindketten nem kínai eredetű rozsdamentes acélcsöveket értékesítenek viszonteladás keretében (beleértve uniós eredetű csöveket is), úgy is dönthetnek, hogy a vásárlásaikat nem kínai beszállítókhoz teszik át, akiket a vámok nem érintenek.
(123)
Más importőrök a kitöltött kérdőívek vagy alátámasztott észrevételek benyújtásával nem működtek közre. Ezen az alapon ideiglenesen megállapítható, hogy az ideiglenes intézkedések elrendelése nem gyakorol jelentős, negatív hatást az uniós importőrök érdekeire.
3. A felhasználók érdekei
(124)
Az ezen eljárás tárgyát képező varrat nélküli rozsdamentes acélcsöveket sokféle célra használják (lásd a fenti (17) preambulumbekezdést). Ennek ellenére, csak egyetlen felhasználó volt hajlandó együttműködni, aki rozsdamentes acélcsöveket használ léghűtéses hőcserélők és léghűtéses kondenzátorok gyártására, de a vizsgált időszak során ezek a teljes kínai importnak még az 1 %-át sem tették ki. Ideiglenesen megállapítható azonban, hogy a felhasználók nagyon korlátozott mértékű együttműködése azt látszik jelezni, hogy általánosságban a felhasználó gazdasági ágazat nyereségességére és gazdasági helyzetére gyakorolt hatás meglehetősen korlátozott.
(125)
Ennek a felhasználónak a kérdőívre adott válaszából úgy tűnik, hogy a vállalatot nem érintik súlyosan a dömpingellenes intézkedések, még akkor sem, ha azt az üzletágát tekintjük, amely a rozsdamentes csöveket felhasználja. Ha összevetjük az érintett termék behozatalának értékét az importált árukat felhasználó üzletág forgalmával, a hatást jelentéktelennek tekinthetjük.
(126)
Ennek a felhasználónak az adatait vizsgálva azonban nem zárható ki, hogy bizonyos olyan felhasználó vállalatokat, amelyek a KNK-ból importált rozsdamentes csövekből jelentősebb mennyiségeket használnak, negatívan érinthetnek a dömpingellenes intézkedések.
(127)
Az egyetlen együttműködő felhasználó által benyújtott információkból nem lehet felbecsülni azt, hogy az egész felhasználó ágazat hány embert foglalkoztat az Unión belül, figyelemmel az alacsony reprezentativitásra és az alkalmazások széles körére.
(128)
Azt is meg kell jegyezni, hogy az intézkedések szintje valószínűleg nem fogja megakadályozni azt, hogy az uniós piacot továbbra is kínai importból lássák el, habár magasabb, kárt nem okozó árakon. Emellett az uniós gazdasági ágazat kihasználatlan termelési kapacitása és a különböző más harmadik országok alternatív behozatali forrásai azt jelzik, hogy a rozsdamentes acélcsövek ellátási biztonsága nincs veszélyben az uniós piacon.
(129)
Ráadásul az uniós gazdasági ágazat nemrégiben tapasztalt nehézségei ellenére továbbra is az Unió felhasználó gazdasági ágazatának a legnagyobb beszállítója. Intézkedések alkalmazása nélkül, amennyiben az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete tovább romlik, az uniós gazdasági ágazat léte kerülhet veszélybe, ami az Unión belüli felhasználók számára is ellátási kockázatot jelentene.
(130)
Összességében, amikor a dömpingellenes intézkedések általános hatását vizsgáljuk, úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatások egyértelműen meghaladják a többi érdekcsoportra gyakorolt potenciális negatív hatásokat. Ezért ideiglenesen az állapítható meg, hogy a dömpingellenes vámok nem sértik az Unió érdekét.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(131)
Megállapítható, hogy az érintett termék KNK-ból érkező dömpingelt behozatalaira vonatkozó intézkedések bevezetése lehetőséget teremtene az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a megnövekedett eladási mennyiségek, eladási árak és piaci részesedés révén javítsa a helyzetét. Bár egyes felhasználóknál a költségek emelkedése formájában bizonyos kedvezőtlen hatások bekövetkezhetnek, azokat valószínűleg meghaladják majd a gyártók és szállítóik által várható előnyök.
(132)
A fentiek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy végső soron nem szól kényszerítő ok a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(133)
A dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetésekre való tekintettel ideiglenes intézkedéseket kell elrendelni a Kínai Népköztársaságból származó termék behozatalára annak megelőzése érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazatnak további kárt okozzon a dömpingelt behozatal.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(134)
A Kínai Népköztársaságból származó behozatalra vonatkozó ideiglenes intézkedéseknek elégséges mértékűeknek kell lenniük ahhoz, hogy megszüntessék a dömpinget anélkül, hogy túllépnék a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárt. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe veszik, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne.
(135)
Az uniós gazdasági ágazat azt állította, hogy a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározásához 12 % elérendő nyereségrátát kellene alkalmazni. Ugyanakkor az eddig bemutatott bizonyítékok nem igazolják, hogy ezt a nyereségességet el lehetne érni normál piaci helyzetben. Az uniós ipar még a kivételesnek mondható 2007. évben sem tudott ilyen mértékben nyereséges lenni. A vizsgálat során összegyűjtött adatok alapján átmenetileg azt állapították meg, hogy a károkozás elhárítási szintjének a megállapításához 5 %-os nyereség megfelelő mértékű.
(136)
Ennek alapján az uniós gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó árat úgy számították ki, hogy a tényleges haszonkulcsot levonták a gyártelepi árból, és az így kiszámított, a költségeket fedező árhoz hozzáadták a fent említett megcélzott haszonkulcsot.
(137)
Ennek eredményeként átmenetileg a kár megszüntetéséhez szükséges következő szinteket állapították meg:
Vállalat/vállalatok
A kár megszüntetéséhez szükséges szint
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
56,6 %
Minden más vállalat
71,5 %
2. Ideiglenes intézkedések
(138)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a megállapított dömpingkülönbözet és a kár megszüntetéséhez szükséges megállapított szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a KNK-ból származó érintett termék behozatalára, a kisebb vámtétel szabályával összhangban, ami minden esetben a kárkülönbözet.
(139)
Figyelembe véve a kínai exportáló gyártók magas együttműködési arányát, az összes többi vállalatra vonatkozó mértéket a mintában szereplő együttműködő vállalatok közül a legmagasabb mértékkel rendelkező szintjén kell megállapítani. A mintában nem szereplő, de együttműködő, a Mellékletben felsorolt vállalatok esetében a vám ideiglenes mértékét a mintavételbe bevont vállalatok által alkalmazott mértékek súlyozott átlagának szintjén kell megállapítani. A fentiek alapján a javasolt vámtételek a következők:
Vállalat/vállalatok
Ideiglenes vám
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
56,6 %
Minden más vállalat
71,5 %
(140)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámot a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így a vámok a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalatok mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhatnak ezek a vámtételek; ezekre a termékekre a “minden más vállalatra” vonatkozó vámtételeket kell alkalmazni.
(141)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni, (8) haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Adott esetben a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják.
(142)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes többi vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(143)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
1. A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 és ex 7304 90 00 KN kódok (TARIC kódok: 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 és 7304900091) alá tartozó bizonyos rozsdamentes acélból készült, varrat nélküli csövek behozatalaira, kivéve a szerelvényekkel ellátott, gázok és folyadékok továbbítására alkalmas, polgári légi járművekben való használatra szolgáló ilyen csöveket, ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni.
2. Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat/vállalatok
Ideiglenes vám
TARIC kiegészítő kód
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
56,6 %
B121
Minden más vállalat
71,5 %
B999
3. A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a II. mellékletben meghatározott követelményeknek. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.
4. Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
5. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azon lényeges tényeket és megállapításokat alátámasztó részletes információk kiadását, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik véleményüket, és szóbeli meghallgatásra jelentkezhetnek a Bizottságnál az e rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. június 27-én.