РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1216/2011 НА КОМИСИЯТА
от 24 ноември 2011 година
за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010 за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (Рамков регламент) (1), и по-специално член 11 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕС) № 691/2010 за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (2) се предвиждат ключови показатели за ефективност (КПЕ) и задължителни цели в ключови области за ефективността - безопасност, околна среда, капацитет и рентабилност.
(2)
КПЕ за безопасност за определянето на национални цели или цели на равнище функционален блок въздушно пространство (ФБВП), формулирани в приложение 1 към Регламент (ЕС) № 691/2010 г. са: ефективността на управлението на безопасността, измерена по методика, която се основава на рамката за проучване степента на развитие на безопасността на УВД; прилагането на схемата за класификация на степента на сериозност на инструмента за анализ на риска с цел да се даде възможност за хармонизирано отчитане на степента на сериозност на нарушение на минималното разделяне, нахлувания на писта и технически събития, специфични за управлението на въздушното движение (УВД); и отчитането на културата на справедливост.
(3)
Съгласно приложение 1 към Регламент (ЕС) № 691/2010, тези КПЕ за безопасност следва да бъдат допълнително разработени съвместно от Комисията, държавите-членки, Европейската агенция за авиационна безопасност (ЕААБ) и Европейската организация за безопасност на въздухоплаването (Евроконтрол) и да бъдат приети от Комисията преди първия референтен период.
(4)
За тази цел Комисията създаде работна група, състояща се от представители на ЕААБ, Евроконтрол и Комисията (така наречената Работна група Е3). Въпросната работна група изготви технически доклад, озаглавен „Параметри за ключовите показатели за безопасността във връзка със схемата за ефективност“. Този доклад бе допълнен въз основа на коментари, получени от държавите-членки и заинтересованите страни и представлява техническа концепция за настоящия регламент и съответните приемливи средства за осигуряване на съответствие и материали с насоки.
(5)
Вече извършената работа по отношение на други инициативи като Плана за безопасност (ЕААБ), Инструмента за анализ на риска (Евроконтрол) и Рамката за проучване степента на развитие на безопасността (Евроконтрол) следва да бъде взета под внимание при разработването на КПЕ за безопасност.
(6)
Опитът, придобит от постепенното прилагане на схемата за ефективност, показва, че времето, предоставяно на Комисията за оценка на преразгледаните цели за ефективност, следва да бъде увеличено с оглед на работната натовареност, създавана от подробното оценяване на плановете за ефективност, за да бъде проведен необходимият диалог с националните органи за надзор и да се осигури подходяща обосновка на резултатите от тази оценка.
(7)
Поради това Регламент (ЕС) № 691/2010 следва да бъде съответно изменен.
(8)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕС) № 691/201 се изменя, както следва:
1)
Член 14 се изменя, както следва:
а)
в параграф 1 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
б)
в параграф 2 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
в)
в параграф 3 думите „два месеца“ се заменят с „четири месеца“;
2)
в приложение I, раздел 2 точка 1 се заменя със следното:
„1. КЛЮЧОВИ ПОКАЗАТЕЛИ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ ПО ОТНОШЕНИЕ НА БЕЗОПАСНОСТТА
a)
Първият национален КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период следва да бъде ефективността на управлението на безопасността, измерена по методика, която се основава на рамката за проучване степента на развитие на безопасността на УВД.
По отношение на държавите-членки и техните национални надзорни органи и доставчици на аеронавигационно обслужване, сертифицирани за осигуряване на услуги за въздушното движение или комуникационни, навигационни и обзорни услуги, този КПЕ следва да се оценява по нивото на изпълнение на следните цели за управление:
-
Политика и цели за безопасност;
-
Управление на риска за безопасността;
-
Осигуряване на безопасност;
-
Поощряване на безопасността;
-
Култура на безопасност.
б)
Вторият КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период следва да бъде прилагането на долуспоменатата класификация на степента на сериозност (основаваща се на методиката на инструмента за анализ на риска) за отчитането на минимум три категории събития: Нарушения на минималното разделяне, нахлувания на писта и технически събития, специфични за УВД на всички Центрове за ръководство на въздушното движение и на летищата. Държавите-членки могат да решат да не прилагат метода на летища с по-малко от 50 000 движения на търговски въздушен транспорт годишно.
При докладване на горепосочените събития държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване използват следните степени на сериозност:
-
Сериозен инцидент
-
Голям инцидент
-
Значителен инцидент
-
Без последици за безопасността
-
Не е определен; например недостатъчна информация или неокончателни или противоречиви данни, не позволили такова определяне.
Докладването относно прилагането на метода се извършва за отделните събития.
в)
Третият КПЕ по отношение на безопасността/КПЕ по отношение на безопасността на равнище ФБВП за първия референтен период е докладване от страна на държавите-членки и техните доставчици на аеронавигационно обслужване посредством въпросник, установен в съответствие с буква д), в който се оценява нивото на наличие и съответно на отсъствие на култура на справедливостта.
г)
През първия референтен период няма да има цели за ефективност, валидни за целия ЕС. Държавите-членки обаче могат да определят цели, съответстващи на тези КПЕ по отношение на безопасността.
д)
За да се улесни прилагането и оценяването на КПЕ по отношение на безопасността, ЕААБ - при консултиране с органа за преглед на ефективността - преди началото на първия референтен период приема приемливи средства за съответствие и инструктивни материали в съответствие с процедурата по член 52 от Регламент (ЕО) № 216/2008.
е)
Евроконтрол осигурява своевременно информацията, необходима за разработване на документите, посочени в буква д), включително като минимум спецификацията на методиката на инструмента за анализ на риска и по-нататъшното ѝ развиване, както и подробностите на методиката на рамката за проучване степента на развитие на безопасността и съответните значими фактори.
ж)
Годишното оценяване на КПЕ, посочени в букви а) и в) (въпросници за ефективността на управлението на безопасността и културата на справедливост), от националните надзорни органи и доставчиците на авионавигационно обслужване се докладва на ЕААБ за предходната година от националните надзорни органи преди 1 февруари всяка година. Тези годишни оценявания се използват като данни за функциите по наблюдение, описани в букви з) и и). Ако настъпят някакви промени в годишното оценяване на КПЕ, националните надзорни органи представят тези промени преди датата за представяне на следващия годишен доклад.
з)
Националните надзорни органи наблюдават прилагането и оценяването на КПЕ за безопасност от доставчиците на аеронавигационно обслужване в съответствие с процедурите за надзор на безопасността, установени в Регламент за прилагане на (ЕС) № 1034/2011 г. на Комисията (3).
и)
В контекста на своите стандартизационни инспекции ЕААБ наблюдава прилагането и оценяването на КПИ за безопасност от националните надзорни органи в съответствие с работните методи, посочена в член 24 от Регламент (ЕО) № 216/2008. ЕААБ уведомява органа за преглед на ефективността за резултатите от тези инспекции.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 24 ноември 2011 година.
A BIZOTTSÁG 1216/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. november 24.)
a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról szóló 691/2010/EU bizottsági rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (keretrendelet) (1) és különösen annak 11. cikkére,
mivel:
(1)
A léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról, valamint a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet módosításáról szóló 691/2010/EU bizottsági rendelet (2) fő teljesítménymutatókat és kötelező erejű célkitűzéseket határoz meg olyan kulcsfontosságú teljesítményterületeken, mint a biztonság, a környezetvédelem, a kapacitás és a költséghatékonyság.
(2)
A 691/2010/EU rendelet I. mellékletében szereplő, nemzeti vagy funkcionális légtérblokk szintű fő biztonsági teljesítménymutatók a következők: a biztonságirányításnak az ATM biztonsági fejlettséget meghatározó keretrendszerén alapuló módszertan segítségével mért hatékonysága; a kockázatelemzési eszköz súlyosságosztályozási rendszerének alkalmazása a minimális elkülönítési távolság megsértése, a futópályasértések, valamint az ATM-specifikus műszaki események súlyossági értékelésével kapcsolatos összehangolt jelentéstétel érdekében; és a méltányossági alapú repülésbiztonsági kultúra (just culture) jelentése.
(3)
A 691/2010/EU rendelet I. melléklete értelmében a szóban forgó fő biztonsági teljesítménymutatókat a Bizottság, a tagállamok, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) és a Légi Közlekedés Biztonságáért felelős Európai Szervezet (Eurocontrol) közösen alakítja ki, és a Bizottság az első referencia-időszak kezdete előtt fogadja el.
(4)
E célból a Bizottság az EASA, az Eurocontrol és a Bizottság tagjaiból álló munkacsoportot hozott létre („E3-Task Force”). A munkacsoport „A teljesítményrendszer fő biztonsági teljesítménymutatóinak mérőszámai” címmel technikai jelentést dolgozott ki. A jelentés a tagállamoktól és az érintettektől érkezett észrevételek alapján további információkkal egészült ki, és szakmai szempontból e rendelet, valamint a hozzá kapcsolódó elfogadható igazolási eljárások és útmutató dokumentumok alapját képezi.
(5)
A fő biztonsági teljesítménymutatók kidolgozása során figyelembe kell venni az egyéb kezdeményezésekhez, így az EASA biztonsági tervéhez, valamint az Eurocontrol kockázatelemzési eszközéhez és a biztonsági fejlettséget meghatározó keretrendszeréhez kapcsolódó munkát.
(6)
A teljesítményrendszer fokozatos végrehajtása során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy több időt kell biztosítani a Bizottság számára a felülvizsgált teljesítménycélok értékelésére, mivel a teljesítménytervek részletes értékelése komoly munkaterhelést jelent, idő szükséges a nemzeti felügyeleti hatóságokkal folytatandó párbeszédre, továbbá így biztosítható az értékelés eredményeinek megalapozottsága.
(7)
Ezért a 691/2010/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.
(8)
Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 691/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:
(1)
A 14. cikk a következőképpen módosul:
a)
Az (1) bekezdésben a „két hónapon” szövegrész helyébe a „négy hónapon” szövegrész lép;
b)
A (2) bekezdésben a „két hónapon” szövegrész helyébe a „négy hónapon” szövegrész lép;
c)
A (3) bekezdésben a „két hónappal” szövegrész helyébe a „négy hónappal” szövegrész lép;
(2)
Az I. melléklet 2. szakaszának 1. pontja helyébe a következő szöveg lép:
„1. FŐ BIZTONSÁGI TELJESÍTMÉNYMUTATÓK
a)
Az első referencia-időszakban az első nemzeti/funkcionális légtérblokk szintű fő biztonsági teljesítménymutató a biztonságirányításnak az ATM biztonsági fejlettséget meghatározó keretrendszerén alapuló módszertan segítségével mért hatékonysága.
A tagállamok, nemzeti felügyelő hatóságaik és a légiforgalmi szolgáltatások, vagy kommunikációs, navigációs és légtérellenőrzési szolgáltatások nyújtására tanúsítvánnyal rendelkező léginavigációs szolgáltatóik tekintetében ezt a fő teljesítménymutatót az alábbi irányítási célok megvalósítási szintje alapján kell mérni:
-
A repülésbiztonsági politika és a kapcsolódó célkitűzések;
-
A repülésbiztonsági kockázatok kezelése;
-
A repülésbiztonság biztosítása;
-
A repülésbiztonság előmozdítása;
-
Repülésbiztonsági kultúra.
b)
Az első referencia-időszakban a második nemzeti/funkcionális légtérblokk szintű fő biztonsági teljesítménymutató a kockázatelemzési eszköz módszerén alapuló súlyosságosztályozási rendszer alkalmazása legalább a repülésbiztonsági események következő három kategóriájára: a minimális elkülönítési távolság megsértése, a futópályasértések, valamint az ATM-specifikus repülésbiztonsági események valamennyi légiforgalmi irányító központ és repülőtér vonatkozásában. A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az évente 50 000-nél kevesebb kereskedelmi gépforgalmi műveletet végző repülőterek esetében nem alkalmazzák ezt a módszert.
A fenti repülésbiztonsági események jelentése során a tagállamok és a léginavigációs szolgáltatók az alábbi súlyossági osztályokat alkalmazzák:
-
Súlyos esemény
-
Komoly esemény
-
Jelentős esemény
-
Biztonsági hatással nem járó esemény
-
Meghatározatlan súlyosságú esemény; például nem áll rendelkezésre elegendő adat vagy a bizonyítékok nem meggyőzőek, illetve ellentmondásosak, így nem teszik lehetővé az esemény súlyosságának meghatározását.
A módszer alkalmazásáról szóló jelentéstételt az egyes eseményekre vonatkozóan kell megtenni.
c)
Az első referencia-időszakban a harmadik nemzeti/funkcionális légtérblokk szintű fő biztonsági teljesítménymutató a tagállamok és léginavigációs szolgáltatóik által egy az e) pontnak megfelelően összeállított, a méltányossági alapú repülésbiztonsági kultúra (just culture) meglétének vagy hiányának szintjét mérő kérdőív segítségével tett információszolgáltatás.
d)
Az első referencia-időszakban nem lesznek európai uniós szintű biztonsági teljesítménycélok. A tagállamok azonban meghatározhatnak a szóban forgó biztonsági teljesítménymutatóknak megfelelő célokat.
e)
A biztonsági teljesítménymutatók végrehajtásának és mérésének megkönnyítése érdekében az EASA - a teljesítmény-felülvizsgálati szervvel konzultálva - az első referencia-időszak kezdete előtt lehetséges igazolási eljárásokat és útmutató dokumentumokat fogad el a 216/2008/EK rendelet 52. cikke alapján elfogadott eljárásokkal összhangban.
f)
Az Eurocontrol időben megadja az e) pontban említett dokumentumok kidolgozásához szükséges információkat, és ezen belül legalább a kockázatelemzési eszköz módszerének és továbbfejlesztésének leírását, továbbá a biztonsági fejlettséget meghatározó keretrendszer módszerének részleteit és annak súlyozási tényezőit.
g)
A biztonsági teljesítménymutatók a) és c) pontban említett éves méréséről (a biztonságirányítás hatékonyságával és a „just culture” meglétével kapcsolatos kérdőívek), amelyet a tagállamok és a léginavigációs szolgáltatók végeznek, a nemzeti felügyelő hatóságoknak minden év február 1-jéig kell az EASA részére jelentést küldeniük az előző évre vonatkozóan. Az éves mérések eredményei a h) és i) pontban bemutatott figyelemmel kísérési tevékenységek során felhasználásra kerülnek. Amennyiben a biztonsági teljesítménymutatók éves mérése tekintetében változás történik, arról a nemzeti felügyelő hatóságok a soron következő éves jelentés benyújtását megelőzően tájékoztatást adnak.
h)
A nemzeti felügyelő hatóságok a repülésbiztonsági felügyeletre vonatkozóan a 1034/2011/EU (3) bizottsági végrehajtási rendeletben meghatározott eljárásokkal összhangban figyelemmel kísérik a biztonsági teljesítménymutatók léginavigációs szolgáltatók általi végrehajtását.
i)
Az EASA szabványosítási vizsgálatai keretében a 216/2008/EK rendelet 24. cikkében említett munkamódszerekkel összhangban figyelemmel kíséri a biztonsági teljesítménymutatók nemzeti felügyelő hatóságok általi végrehajtását és mérését. Az EASA e vizsgálatai eredményéről tájékoztatja a teljesítmény-felülvizsgálati szervet.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. november 24-én.