РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 402/2012 НА КОМИСИЯТА
от 10 май 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на алуминиеви радиатори с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 12 август 2011 г. Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известие за започване на процедура“), започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на алуминиеви радиатори с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“).
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена от Международната асоциация на производителите на алуминиеви радиатори, консорциум с ограничена отговорност (AIRAL Scrl, наричана по-долу „жалбоподателят“), която представлява основен дял, в този случай - повече от 25 % - от общото производство на Съюза на алуминиеви радиатори. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно, за да оправдае откриването на разследване.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители в КНР, производителите в държавата аналог, вносителите, дистрибуторите и други страни, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР, за откриването на процедурата. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
Жалбоподателят, други производители от Съюза, производителите износители в КНР, вносителите и дистрибуторите изложиха становищата си. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, бе дадена такава възможност.
(5)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвяне на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой производители, вносители и производители износители от Съюза. С цел да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и, ако е така, да направи подбор на такава, от вносителите и производителите износители бе поискано да се представят на Комисията и да ѝ предоставят, както е посочено в известието за откриване на процедурата, основна информация за тяхната дейност, свързана с разглеждания продукт (както е определено в раздел 3 по-долу) в периода юли 2010 - юни 2011 г.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри на заявление до производителите износители, за които беше известно, че са засегнати, както и до органите в КНР. Само една група дружества, Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd и Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (по-нататък наричана „групата Sira“), се представи и поиска да ѝ бъде предоставено ТДПИ. Искания за предоставяне на ИТ бяха получени от Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. и Metal Group Co., Ltd.
(7)
Що се отнася до производителите от Съюза и както е надлежно обяснено в съображение 24 по-долу, осем производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра извадка от четирима производители от Съюза въз основа на техните продажби/производствен обем, размер и географско местоположение в Съюза.
(8)
Както е пояснено в съображение 27 по-долу, само трима несвързани вносители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадката. Единият от тези вносители обаче не е осъществявал внос/купувал разглеждания продукт. Поради това, предвид ограничения брой вносители, бе сметнато, че изготвянето на извадка вече не е нужно.
(9)
Както е пояснено в съображение 28 по-долу, 18 производители износители в КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадка. Въз основа на информацията, получена от тези страни, Комисията подбра извадка от двама производители износители с най-голям обем на износа за Съюза.
(10)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, и до всички останали дружества, които се представиха в рамките на сроковете, посочени в известието за откриване на процедура, а именно: производителите износители от КНР, четиримата включени в извадката производители от Съюза, съдействащите вносители в Съюза, както и до Европейската организация на потребителите BEUC, с искане да изпратят въпросника на ползвателите на своите свързани дружества.
(11)
Отговори бяха получени от двамата включени в извадката производители износители в КНР, от четиримата включени в извадката производители от Съюза и от един несвързан вносител. Никой от ползвателите не отговори на въпросника.
(12)
Освен това беше получено едно заявление за индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент от една група свързани производители износители. Разглеждането на тези искания на предварителния етап на разследването щеше да бъде прекалено обременяващо. Решение за предоставяне на индивидуално разглеждане на тази група от дружества ще бъде взето на окончателния етап.
(13)
Комисията потърси и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
Производители в Съюза
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Полша;
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Бреша, Италия;
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Бергамо, Италия;
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Бергамо, Италия.
Вносители в Съюза
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Полша.
Производители износители от КНР
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. („Zhejiang Flyhigh“), Jinyun
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Период на разследването
(14)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2010 г. до 30 юни 2011 г. (наричан по-долу „период на разследването“ или „ПР“). Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на ПР (наричан по-нататък „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(15)
Разглежданият продукт са алуминиеви радиатори и елементи или части от такива радиатори, които се състоят, дори сглобени в блокове, с изключение на електрически радиатори и елементи и части от тях (наричани по-долу „разглежданият продукт“). Разглежданият продукт понастоящем попада под кодове по КН ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 и ex 7616 99 90.
(16)
Определението на продукта беше оспорено от Sira Group въз основа на предполагаема разлика между двата производствени процеса, които се използват за производството на радиатори. В рамките на Sira Group има двама китайски производители износители, единият от които е използвал производствената техника леярство, а другият - екструзионния метод. Sira Group заяви, че екструзионният метод следва да бъде изключен от определението на разглеждания продукт поради предполагаеми различия по отношение на физическите и техническите характеристики, суровините, производствените разходи и продажните цени, както и защото екструзионната техника е необичайно явление както в ЕС, така и в КНР.
(17)
Друга страна от КНР, Китайската търговска камара за внос и износ на машини и електронни продукти (CCCME), поиска изясняване на този въпрос поради различия в разходите и цените на радиаторите, произведени с двете производствени техники.
(18)
В това отношение, въпреки че има малки разлики, е ясно, че радиаторите, произведени по двата метода, имат еднакви основни физически и технически характеристики и еднакви приложения. Радиаторите, произведени по двата метода, са до голяма степен взаимозаменяеми. Тези основни характеристики са предимно ниско тегло, ниска топлинна инертност и висока топлопроводимост. Различията в разходите и цените, както и фактът, че екструзионната техника може да включва използване на малко по-различна алуминиева сплав, не променят тези основни характеристики. По отношение на ценовите сравнения, всички различия са правилно отчетени в системата за сравнение на продуктовия тип, използвана при настоящото разследване („система PCN“), което означава, че ще бъдат правени сравнения само между сходни продукти.
(19)
Освен това алуминиевите радиатори следва да се разглеждат по-скоро като един продукт, независимо от техния производствен процес, тъй като те се продават чрез едни и същи търговски канали и крайните ползватели и потребители ги възприемат като алуминиеви (с добре известни характеристики, както е упоменато по-горе), отколкото да се установява каквато и да е диференциация на базата на производствения метод. С оглед на гореизложеното твърдението беше отхвърлено.
(20)
CCCME също оспори факта, че радиаторите от стомана или дори чугунените радиатори не са включени в обхвата на продукта. Тези продукти обаче, въпреки че са със сходно предназначение, имат различни основни физически и технически характеристики, тъй като основната суровина (алуминиева сплав) е заменена със стомана или желязо, които имат различни физически и технически характеристики по отношение на теглото, топлинната инертност и проводимостта. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(21)
CCCME направи допълнителни коментари относно позоваванията в жалбата на продажби чрез „тръжни процедури“. От тези коментари стана ясно, че се приема, че става въпрос за обществени поръчки. Упоменатите в жалбата тръжни процедури обаче са свързани с обичайна търговска практика, при която купувач на радиатори от ЕС отправя искане до потенциалните доставчици да предложат цени преди възлагането на поръчки. В никой от използваните при изчисленията случаи на внос от КНР не е имало провеждане на процедура за възлагане на обществена поръчка.
(22)
CCCME също така направи коментар относно позоваванията в жалбата на „дизайнерски радиатори“, приемайки, че тези радиатори се изключват от определението на продукта. Отново, тези коментари бяха основани на недоразумение, тъй като определението на продукта не изключва тези радиатори. Поради това коментарите бяха отхвърлени.
2. Сходен продукт
(23)
Разследването показа, че алуминиевите радиатори, произвеждани и изнасяни от КНР, и алуминиевите радиатори, произвеждани и продавани в Съюза от производителите в Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и същата основна употреба и следователно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. СЪСТАВЯНЕ НА ИЗВАДКА
1. Подбор на извадка от производители от Съюза
(24)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с цел установяване на вредата.
(25)
В известието за откриване на процедура Комисията заяви, че временно е извършила подбор на извадка от производители от Съюза. Тази извадка се състоеше от четири дружества от осемте производители от Съюза, за които беше известно, че произвеждат сходния продукт преди датата на започване на разследването, избрани въз основа на техния обем на продажбите, техния размер и географско местоположение в Съюза. Те представляваха 66 % от общия изчислен обем на производството в Съюза по време на ПР. Заинтересованите страни бяха приканени да разгледат досието за проверка от заинтересованите страни и да изразят становището си относно целесъобразността на този избор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедура. Една заинтересована страна поиска при подбора на извадката да се вземе под внимание и производственият обем. Беше прието извадката да бъде съответно изменена. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща четири дружества.
2. Подбор на извадка от несвързани вносители
(26)
Предвид потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент.
(27)
Само трима несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да окажат съдействие. Тъй като двама от тези вносители не отчетоха внос или покупка на разглеждания продукт, бе сметнато, че изготвянето на извадка вече не е нужно.
3. Извадка от производители износители
(28)
Общо 18 производители износители от КНР предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в извадка. Тези дружества са осъществили износ на близо 5 милиона елементи (3) или малко по-малко от 50 % от износа на КНР за пазара на ЕС през ПР. Въз основа на информацията, получена от тези страни, Комисията подбра извадка от двама производители износители с най-големия представителен обем на производството, продажбите и износа, който може да бъде разследван по приемлив начин в рамките на наличното време. Двамата производители износители, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. и Metal Group Co., Ltd., представляваха около 62 % от обема на продажбите на 18-те производители износители, които предоставиха данни за изготвянето на извадката.
(29)
Една група производители износители (Sira Group) оспориха изключването си от извадката въз основа на факта, че произвеждат определен вид радиатори (при използване на екструзионния производствен метод) и че тяхното включване в извадката би могло да увеличи представителността на извадката. Въпреки това, добавянето на една допълнителна група не беше необходимо, тъй като първоначално подбраната извадка представляваше над 60 % от износа, отчетен от съдействащите дружества. Освен това не е необходимо извадката да обхване всички видове на разглеждания продукт. Поради това искането за включване на Sira Group бе отхвърлено и първоначалната извадка беше потвърдена.
Г. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ) и индивидуално третиране (ИТ)
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(30)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпингови разследвания по отношение на внос с произход от КНР нормалната стойност се определя съгласно параграфи 1-6 от посочения член за производителите износители, за които е установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(31)
Въпреки това, само двама от включените в извадката производители износители поискаха индивидуално третиране („ИТ“). Поради това разследване по отношение на критериите за предоставяне на ТДПИ не беше проведено.
1.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(32)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява мито, което се прилага в национален мащаб, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса,
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
-
държавната намеса не е от такова естество, че да позволи заобикаляне на мерките, ако за отделни износители се определят различни митнически ставки.
(33)
И двамата включени в извадката производители износители поискаха ИТ. Техните заявления бяха разгледани. Разследването показа, че включените в извадката дружества отговарят на всички условия, определени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(34)
Поради това и на двамата включени в извадката производители износители бе предоставено ИТ.
2. Държава аналог
(35)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се установява въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(36)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Русия като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормалната стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да представят своите коментари по този въпрос.
(37)
Не бяха получени никакви коментари относно предложението за избор на Русия като държава аналог. В хода на разследването никоя от заинтересованите страни не предложи производители на сходния продукт от алтернативна държава аналог в допълнение към упоменатите в жалбата.
(38)
От страна на Русия не беше оказано никакво съдействие, въпреки че с всички известни свързани руски производители беше установен контакт неколкократно в хода на разследването и всички те получиха въпросниците за държава аналог.
(39)
Комисията, чрез свои собствени проучвания, се опита да идентифицира други производители в трети държави.
(40)
По тази причина бяха изпратени писма и въпросници до всички известни производители в други трети държави (а именно Индия, Иран, Турция, Хърватия, Швейцария и Южна Африка). Все пак, въпреки последващите действия, в крайна сметка не бе получено никакво съдействие.
(41)
Както е обяснено в съображения 38, 39 и 40 по-горе, разследването не разкри друга трета държава с пазарна икономика, която да би могла да се използва за държава аналог в настоящата процедура. Следователно при липсата на такава трета държава с пазарна икономика, временно бе направено заключението в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, че нормалната стойност за включените в извадката производители не може да бъде определена въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструирана нормална стойност в трета държава с пазарна икономика, нито въз основа на цената от такава трета държава за други държави, в това число и Европейския съюз, и следователно е необходимо нормалната стойност да се определи въз основа на друга разумна основа, в този случай - въз основа на действително платените или платими цени в Съюза за сходния продукт. Това бе счетено за уместно поради липсата на съдействие, както беше посочено по-горе, така и поради размера на пазара на ЕС, наличието на внос и силната вътрешна конкуренция на пазара на ЕС за този продукт.
3. Нормална стойност
(42)
Тъй като двете включени в извадката дружества не поискаха ТДПИ, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше определена, както е обяснено в съображение 41 по-горе, въз основа на действително платените или платими цени в Съюза за сходния продукт. След избора на платените или платими цени в Съюза нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните, проверени в помещенията на включените в извадката производители от Съюза, изброени в съображение 13 по-горе.
(43)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите в ЕС на сходния продукт на независими клиенти са били представителни. Продажбите на пазара на Съюза на производителите на сходния продукт от Съюза бяха счетени за представителни в сравнение с разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката.
(44)
След това Комисията провери дали тези продажби биха могли да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на пазара на ЕС на независими клиенти. Продажбите на пазара на ЕС бяха счетени за рентабилни в случаите, в които цената на единица продукция е равна на производствените разходи или по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на пазара на ЕС през ПР. Този анализ показа, че продажбите на пазара на ЕС на някои видове продукти са били рентабилни, т.е. нетната продажна цена на единица продукция е била по-висока от изчислените производствени разходи за единица продукция.
(45)
Нормалната стойност за всеки вид продукт беше определена въз основа на действителната продажна цена (франко завода) за рентабилните продажби и на конструирана нормална стойност за нерентабилните продажби.
(46)
Нормалната стойност бе конструирана, като към производствените разходи на промишлеността на ЕС бяха добавени разходите за реализация, общите и административните разходи (наричани по-нататък „РРОАР“) и печалбата. Съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата в размер на 4,43 % бяха определени въз основа на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия, осъществени от производителите от ЕС.
4. Експортни цени
(47)
Тъй като на всички включени в извадката съдействащи производители износители беше предоставено ИТ и те реализираха експортни продажби към Съюза пряко на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортните цени се основаваха на действително платените или платими цени за разглеждания продукт.
5. Сравнение
(48)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завод. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени съответни корекции за косвени данъци, товарни превози, опаковане, обработка, застраховки и кредитни разходи във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени доказателства.
(49)
За един от производителите износители бе ясно, че дружеството не е класифицирало правилно разглеждания продукт при използването на системата в съответствие с изискванията на въпросника. Една от спецификациите на разглеждания продукт беше свързана с топлинната мощност на радиаторите. Въпреки това, дружеството не притежаваше доказателства в подкрепа на топлинната мощност, отчетена за неговите модели за износ. Действително отчетената топлинна мощност не беше правилна и не съответстваше на други спецификации като тегло и габарити. Поради това беше счетено за необходимо за целите на сравнението да се използват само останалите спецификации.
(50)
При използването на системата PCN за класифициране на продуктовите типове беше налице висока степен на съвпадение за един от включените в извадката производители износители.Въпреки това, по отношение на други включени в извадката производители износители беше приложен сходен метод, тъй като не беше възможно идентифицирането на преки съвпадения. В случаите, в които беше използван сходният метод, информацията беше оповестена на заинтересованата страна.
6. Дъмпингови маржове
(51)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговият марж за включените в извадката производители износители беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена, изразена като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито.
(52)
За оказващите съдействие дружества, които не са включени в извадката, беше изчислена среднопретеглена стойност от тези два дъмпингови маржа.
(53)
Като се има предвид ниската степен на съдействие от КНР (под 50 %), беше счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички останали производители износители от КНР, да бъде изчислен въз основа на най-подчертаните дъмпингови трансакции към определен клиент на оказалите съдействие износители.
(54)
Установените по този начин временни дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Таблица 1
Наименование на дружеството
Статут
Дъмпингов марж
Zhejiang Flyhigh
ИТ
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
ИТ
70,8 %
Други оказващи съдействие дружества
32,5 %
Общонационален дъмпингов марж
76,6 %
Д. ВРЕДА
1. Общо производство на Съюза
(55)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през разглеждания период беше използвана цялата налична информация относно производителите в Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(56)
През ПР алуминиеви радиатори са произвеждали осем производители в Съюза. За установяване на общия обем на производството на Съюза през разглеждания период беше използвана цялата налична информация относно производителите в Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това.
(57)
На тази основа беше изчислено, че общият брой елементи, произведени в Съюза през ПР, е около 64 милиона. Като се има предвид, че производителите от Съюза, които подкрепят жалбата, отговарят на общото производство на Съюза, те съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Потребление в Съюза
(58)
В настоящото разследване не беше възможно използването на статистика за вноса от Евростат, тъй като кодовете по КН за алуминиеви радиатори включват и други продукти от алуминий, като например електрически радиатори.
(59)
По този начин потреблението в Съюза беше определено въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, по-специално по отношение на обема на продажбите на промишлеността на Съюза в Съюза и вноса, осъществен от производителите износители в КНР. Тези данни бяха сверени с получените отговори на въпросника и данните, получени и проверени в помещенията на включените в извадката производители от Съюза и производителите износители в КНР.
(60)
На тази основа беше установено, че потреблението на Съюза се е развивало, както следва:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Потребление на Съюза (елементи)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Индекс (2009 г. = 100)
114
100
96
109
Източник: Данни от жалбата и отговори на въпросника
(61)
Общото потребление на пазара на ЕС е намаляло с 3,8 % през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. се наблюдава спад от около 12 %, в съответствие с глобалните отрицателни последици от икономическата криза, след което потреблението е намаляло с още 3,7 %. То обаче се е възстановило между 2010 г. и ПР, когато е нараснало с 13,5 %, но не е достигнало първоначалното си ниво от 2008 г. Таблицата по-горе показва също, че потреблението е нараснало с 9 % в периода между 2009 г. и ПР.
3. Внос от засегнатата държава
(62)
Вносът в Съюза от КНР показва следното развитие през разглеждания период:
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Обем на вноса от КНР (елементи)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Индекс (2009 г. = 100)
86
100
114
152
Пазарен дял
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Индекс (2009 г. = 100)
75
100
119
139
Източник: Данни от жалбата и отговори на въпросника
(63)
Независимо от развитието на потреблението, през разглеждания период обемът на вноса от КНР е нараснал значително - със 77 %. Това увеличение е било постоянно и е най-ясно изразено между 2010 г. и ПР (+ 33 %). По подобен начин пазарният дял, държан от китайските производители износители, показва тенденция към постоянно нарастване през разглеждания период, като е преминал от 13 % през 2008 г. на 24 % през ПР. Тази тенденция следва да се разглежда в светлината на цялостното намаление в потреблението с 3,8 % през същия период.
3.1. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 4
Внос с произход от КНР
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Средна цена в EUR/елементи
4,06
3,25
4,07
4,02
Индекс (2009 г. = 100)
125
100
125
123
Източник: Данни от жалбата и отговори на въпросника
(64)
Горната таблица показва, че средната цена на вноса от КНР е отбелязала лек спад през разглеждания период. През първия етап, между 2008 г. и 2009 г., тя е намаляла значително с 20 %, след което се е увеличила с 25 % между 2009 г. и 2010 г. Накрая тя отново е спаднала към края на разглеждания период.
(65)
Разследването показа също, че цените на вноса от КНР постоянно са били на нива под продажните цени на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Спадането на цените през 2009 г. е съвпаднало с рязкото увеличаване на пазарния дял на КНР от 13 % на 17,3 % от пазара на Съюза, като постоянното подбиване на цените обяснява постоянното нарастване на пазарния дял на китайските производители износители, и по-специално между 2009 г. и ПР.
(66)
За целите на определянето на подбиването на цените през ПР бяха сравнени среднопретеглените продажни цени по вид продукт на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани с действащите мита и разходите, последващи вноса.
(67)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза, генериран през ПР, показа среднопретеглен марж на подбиване от 6,1 % от страна на китайските производители износители.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Предварителни забележки
(68)
Както е упоменато в съображения 24 и 25 по-горе, за проверката на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, бе използвана извадка. Следва да се отбележи, че един от производителите от Съюза, включени в извадката, е започнал да произвежда алуминиеви радиатори едва през 2009 г. С цел осигуряване на последователен анализ на тенденциите за разглеждания период, бе счетено за целесъобразно да се определи 2009 г. като отправна година за анализа на вредата, а именно индекс 100. За постигането на изчерпателност въз основа на наличните данни беше определен и индекс за 2008 г.
(69)
Данните, предоставени и потвърдени от четиримата подбрани за извадката производители от ЕС, бяха използвани за установяване на микроикономически показатели като цени на единица продукция, разходи на единица продукция, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал и запаси. Индексът за 2008 г. беше установен въз основа на наличните данни за тримата съществуващи производители през 2008 г. в сравнение с данните за същите трима производители през 2009 г. (индекс 100).
(70)
Данните, предоставени за осем европейски производители на алуминиеви радиатори, бяха използвани за установяването на макропоказатели като производство на промишлеността на Съюза, производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял и заетост. Индексът за 2008 г. беше установен въз основа на наличните данни за седемте съществуващи производители през 2008 г. в сравнение с наличните данни за същите седем производители през 2009 г. (индекс 100).
(71)
В контекста на член 3, параграф 5 от основния регламент, изследването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза през разглеждания период включва оценка на всички установени икономически фактори, упоменати в същия член.
4.2. Производство, производствен капацитет и натоварване на мощностите
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производствен обем (елементи)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Индекс (2009 г. = 100)
116
100
108
115
Производствен капацитет (елементи)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Натоварване на мощностите
70 %
59 %
63 %
60 %
Индекс (2009 г. = 100)
119
100
106
101
Източник: Данни от жалбата и отговори на въпросника
(72)
За установяване на обема на общото производство на Съюза през разглеждания период беше използвана цялата налична информация относно производителите в Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от производителите в Съюза преди започването на разследването и след това, както и проверените отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза.
(73)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството рязко е намаляло през 2009 г., след което се е възстановило през 2010 г. и ПР. Производството се е задържало относително стабилно между 2009 г. и ПР, независимо от нарастването на потреблението с 9 %. Нивото на производството зависи също от експортната дейност на промишлеността на Съюза, която е останала значителна през целия разглеждан период.
(74)
Независимо от умерения спад в потреблението, натоварването на мощностите е спаднало от 70 % през 2008 г. на 60 % през ПР. То се е задържало относително стабилно между 2009 г. и ПР.
4.3. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Обем на продажбите (елементи)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Индекс (2009 г. = 100)
119
100
93
100
Пазарен дял
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Индекс (2009 г. = 100)
105
100
96
92
Източник: Данни от жалбата и отговори на въпросника
(75)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 16 % през разглеждания период и пазарният ѝ дял е спаднал от 87 % през 2008 г. на 76 % през ПР. През 2009 г. обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 16 %, вследствие на което тя е загубила над четири процентни пункта пазарен дял. През 2010 г. обемът на продажбите е спаднал допълнително със 7 %, а пазарният ѝ дял е намалял от 82,7 % на 79,5 %. По време на ПР, в контекста на нарастващо потребление (+ 13,5 %), пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял допълнително до 76 %. По този начин тя не е била в състояние да се възползва от нарастващото потребление и да си върне част от загубения преди това пазарен дял.
4.4. Растеж
(76)
Стана ясно, че през разглеждания период потреблението в Съюза е намаляло леко с 3,8 %, докато през същия период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са намалели значително, съответно с 15,9 % и с 12,6 %. В същото време през разглеждания период вносът от КНР се е увеличил значително - с 76,9 %. Вследствие на това през същия период пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 11 процентни пункта.
4.5. Заетост
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Брой на заетите лица
1 598
1 642
1 641
Индекс (2009 г. = 100)
102
100
103
103
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2009 г. = 100)
114
100
105
112
Източник: данни от жалбата и отговори на въпросника
(77)
Броят на служителите се е увеличил леко през разглеждания период, но това на свой ред е довело до спад в производителността. При все това, следва да се отбележи, че тенденцията към нарастване по отношение на заетостта се дължи единствено на факта, че едно от включените в извадката дружества, най-малкото от извадката, е започнало да произвежда през 2009 г. В противен случай тенденцията по отношение на заетостта щеше да е негативна.
(78)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла. Тя е достигнала най-ниското си ниво през 2009 г., след което е започнала да се възстановява към ПР, без да достига първоначалните нива. Между 2009 г. и ПР производителността се е увеличила с 12 %.
4.6. Средни единични цени в Съюза и производствени разходи
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти
(евро на елемент)
5,31
5,47
5,62
Индекс (2009 г. = 100)
113
100
103
106
Единична цена EUR/елемент
4,92
5,34
5,61
Индекс (2009 г. = 100)
113
100
109
114
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производител.
(79)
Тенденцията по отношение на средните продажни цени показва значителен спад с 6 % през разглеждания период. В периода от 2009 г. до ПР в съответствие с нарастването на потреблението и възстановяването на пазара цените са се възстановили с 6 %, но не са достигнали нивото си от 2008 г.
(80)
Успоредно с това през разглеждания период относителните разходи за производство и продажба на сходния продукт леко са намалели, но са останали далече над нивата, които биха позволили на промишлеността на Съюза да остане рентабилна през 2010 г. и ПР. Ако през 2009 г. 11,5 %-ният спад в разходите е отговарял на 11,5 %-ния спад в продажните цени, през 2010 г. и ПР промишлеността на ЕС е претърпяла рязко нарастване на разходите си и е съумяла само леко да увеличи цените си, за да покрие извънредните разходи. Това е довело до допълнителна загуба на рентабилност и на пазарен дял, тъй като цените на промишлеността на Съюза цени постоянно бяха по-високи от цените на китайския внос.
4.7. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Индекс (2009 г. = 100)
99
100
32
2
Паричен поток
27 712 871
14 228 145
843 570
Индекс (2009 г. = 100)
112
100
51
3
Инвестиции (в евро)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Индекс (2009 г. = 100)
165
100
78
58
Възвръщаемост на инвестициите
36 %
49 %
21 %
2 %
Индекс (2009 г. = 100)
73
100
43
4
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС
(81)
Рентабилността на промишлеността на Съюза беше установена чрез изразяване на нетната печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт като процент от оборота от тези продажби. През разглеждания период, а също така и през периода от 2009 г. до ПР, рентабилността на промишлеността на Съюза е отбелязала рязко намаление и едва е достигала до равновесно равнище.
(82)
Тенденцията по отношение на паричния поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейностите си, в голяма степен е следвала отрицателната тенденция по отношение на рентабилността. Най-ниското ниво е достигнато през ПР. Също така възвръщаемостта на инвестициите е намаляла от 36 % през 2008 г. на 2 % през ПР.
(83)
Развитието на рентабилността, паричния поток и възвръщаемостта от инвестициите през разглеждания период е ограничило способността на промишлеността на Съюза да инвестира в свои дейности и е спънало нейното развитие. Промишлеността на Съюза е успяла да инвестира усилено в началото на разглеждания период и да модернизира оборудването си, за да произвежда по-ефективно, но след това инвестициите са намалели устойчиво с 64,7 % през останалата част от разглеждания период.
4.8. Запаси
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010
ПР
Запаси на промишлеността на Съюза в края на периода Индекс (2009 г. = 100)
137
100
131
299
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС
(84)
Равнището на запасите на включената в извадката промишленост на Съюза се е увеличило значително през разглеждания период. През 2009 г. равнището на запасите в края на периода е намаляло с 27 %; след това през 2010 г. и ПР е нараснало с 30,8 % и 128,4 % съответно.
5. Размер на действителния дъмпингов марж
(85)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обема и цените на дъмпинговия внос с произход от КНР, въздействието на действителния дъмпингов марж на пазара на ЕС не може да се смята за незначително.
6. Заключение относно вредата
(86)
Разследването показа, че повечето от показателите за вреда, отнасящи се до икономическото състояние на промишлеността на Съюза, са се влошили или не са се развивали в съответствие с потреблението през разглеждания период. Това наблюдение се отнася особено за периода от 2009 г. до края на ПР.
(87)
През разглеждания период, в контекста на непрекъснато намаляващо потребление, обемът на вноса от КНР е нараствал непрестанно и значително. Същевременно обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с общо 16 % и нейният пазарен дял е намалял от 87 % през 2008 г. на 76 % през ПР. Дори когато потреблението се е възстановило с 9 % от 2009 г. до ПР, пазарният дял на промишлеността на Съюза е продължил да намалява допълнително. Промишлеността на Съюза не е успяла да си възвърне пазарния дял, който преди това е загубила с оглед на значителното нарастване на дъмпинговия внос от КНР на пазара на ЕС. Дъмпинговият внос на ниски цени се е увеличавал непрекъснато през разглеждания период, като постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза.
(88)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността. Това означава, че способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал и да инвестира е била накърнена.
(89)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(90)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Бяха разгледани и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че възможната вреда, причинена от тези фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(91)
Разследването показа, че през разглеждания период потреблението в Съюза е намаляло с 3,8 %, докато обемът на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил рязко с около 77 %, а пазарният ѝ дял също се е увеличил от 13 % през 2008 г. на 24 % през ПР. Същевременно обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 16 % и нейният пазарен дял е намалял от 87 % през 2008 г. на 76 % през ПР.
(92)
В периода от 2009 г. до ПР потреблението в Съюза се е увеличило с 9 %, а пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал отново, за разлика от годишното увеличение на дъмпинговия внос от КНР с 52 % през същия период.
(93)
По отношение на ценовия натиск следва да се посочи, че през 2009 г. средните цени на вноса от КНР са спаднали с 20 %, принуждавайки промишлеността на Съюза да понижи значително своите продажни цени с около 11,5 %. През 2010 г. и през ПР промишлеността на Съюза се е опитала да увеличи цените си поради увеличените разходи. Това е довело до допълнителни загуби на пазарен дял, тъй като цените на промишлеността на Съюза постоянно са били по-високи от цените на дъмпинговия внос от КНР. Тази ситуация е довела по-специално до значително влошаване на рентабилността, продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(94)
Цените на дъмпинговия внос от КНР са се понижили през разглеждания период. Макар в периода от 2009 г. до ПР вносните цени от КНР да са се увеличили с 23 %, те са останали постоянно на значително по-ниски нива от продажните цени на промишлеността на Съюза през разглеждания период и по-специално през ПР, по този начин задържайки цените на пазара на Съюза.
(95)
Въз основа на гореизложеното се заключава, че голямото увеличение на дъмпинговия внос с произход от КНР на цени, които постоянно са подбивали тези на промишлеността на Съюза, е имало определяща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, което намира своето отражение по-специално в лошото ѝ финансово състояние, спада в обема на продажбите и пазарния дял и влошаването на повечето показатели за вреда.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от трети страни
(96)
Както е пояснено в съображение 58 по-горе, в настоящото разследване не беше възможно използването на статистика за вноса от Евростат, тъй като кодовете по КН за алуминиеви радиатори и елементи и части от тях включват всякакви продукти от алуминий. При липсата на друга достоверна информация, беше установено въз основа на жалбата, че освен от КНР, през разглеждания период не е имало други държави извън ЕС, които произвеждат или изнасят алуминиеви радиатори за ЕС.
3.2. Икономическа криза
(97)
Икономическата криза отчасти обяснява свиването на потреблението в Съюза, по-специално през 2009 г. и 2010 г. При все това следва да се отбележи, че в ситуация на намаляващото потребление през разглеждания период и в ситуация на растящо потребление в периода между 2009 г. и ПР обемът на дъмпинговия внос от КНР на цени, които са подбивали тези на промишлеността на Съюза, е продължавал да нараства на пазара на Съюза.
(98)
Резултатите на дъмпинговия внос на ниски цени контрастират с тези на промишлеността на Съюза. В действителност разследването показа, че от 2009 г. и до ПР, въпреки че потреблението в Съюза се е увеличавало в съответствие с общото икономическо възстановяване, пазарният дял на промишлеността на Съюза е продължил да намалява. Въпреки че производственият обем е показал тенденция към нарастване, налице беше излишък, който трябваше да бъде добавен, придаден? към запасите.
(99)
При нормални икономически условия и при липса на силен ценови натиск и скок в обема на дъмпинговия внос промишлеността на Съюза би могла да срещне известни затруднения при справянето с пониженото потребление и увеличението на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото натоварване на мощностите, което е изпитала. Разследването обаче показва ясно, че дъмпинговият внос от КНР е засилил въздействието от икономическия спад. Дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е била в състояние да се възстанови и да си възвърне обемите на продажби и пазарния дял, загубени през разглеждания период.
(100)
Следователно, въпреки че икономическата криза може да е допринесла за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че тя е оказала такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, носеща вреда на тази промишленост, по-специално през ПР.
3.3. Развитие на производствените разходи на промишлеността на Съюза
(101)
Разследването показа, че разходите за производство на алуминиеви радиатори са пряко свързани с развитието на цените на алуминия, основната суровина, използвана за производството на този продукт. Макар, както е показано в таблица 8 по-горе, производствените разходи на промишлеността на Съюза да са намалели значително през 2009 г., продажните цени са спадали със същото темпо. През 2010 г. и по време на ПР производствените разходи са се увеличили повече от продажните цени и по този начин не са позволили възстановяване, по-специално на рентабилността на промишлеността на Съюза. Тази ситуация е възникнала, когато вносната цена на внасяните от КНР продукти е подбивала непрестанно цените на промишлеността на Съюза.
(102)
В условията на пазарна икономика може да се очаква цените на пазара редовно да се адаптират, за да отразяват развитието на различните елементи на производствените разходи. Това обаче не се е случило. Разследването потвърди, че дъмпинговият внос от КНР, подбиващ цените на промишлеността на Съюза, е продължил да понижава цените на пазара на Съюза и е попречил на промишлеността на Съюза да запази пазарния си дял и да коригира цените си, за да покрие разходите си и да постигне разумно равнище на печалба, по-специално през ПР.
(103)
Увеличението на цените на суровините следователно не е било от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, по-специално през ПР.
3.4. Износ, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Експортни продажби (в елементи)
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Индекс (2009 г. = 100)
126
100
111
94
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС
(104)
Експортната дейност на промишлеността на Съюза е съставлявала значителен дял от нейната дейност през разглеждания период. Основните пазари за износ на промишлеността на Съюза са били главно Русия и други източноевропейски страни, в които продадените продуктите са били със сравнително по-ниско качество и, следователно, по-евтини в сравнение с радиаторите, продавани на пазара на Съюза.
(105)
Горната таблица показва, че експортният оборот на промишлеността на Съюза е намалял през разглеждания период. Това може да се обясни отчасти с факта, че, както показва наличната информация, и в тези експортни пазари е бил налице нарастващ обем на износа на алуминиеви радиатори от КНР.
(106)
Независимо от това, е ясно, че експортната дейност е позволила на промишлеността на Съюза да реализира икономии от мащаба и по този начин да намали общите си производствени разходи. Следователно, може основателно да се счита, че експортната дейност на промишлеността на Съюза не е могла да бъде потенциална причина за съществените щети, които тя е понесла, по-специално през на ПР. Колкото и негативно въздействие да е оказал спадът на експортните продажби върху промишлеността на Съюза, то не би могло да е от такова естество, че да прекъсне причинно-следствената връзка между тази вреда и дъмпинговия внос на ниски цени от КНР.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(107)
Направеният по-горе анализ показа, че е налице съществено увеличение в обема и пазарния дял на дъмпинговия внос с произход от КНР през разглеждания период, както и в периода от 2009 г. до ПР. Беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, и по-специално през ПР.
(108)
Този ръст на обема и пазарния дял на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е бил непрекъснат и е съвпаднал с отрицателното развитие на икономическото състояние на промишлеността на Съюза. Това състояние се е влошило през ПР, когато промишлеността на Съюза не е била в състояние да си възвърне загубения пазарен дял и рентабилност и другите финансови показатели като паричен поток и възвръщаемост на инвестициите са достигнали най-ниските си нива.
(109)
Анализът на другите известни фактори, включително икономическата криза, показа, че никое отрицателно въздействие от тези фактори не може да бъде от такова естество, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(110)
Въз основа на предходния анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни бележки
(111)
Съгласно член 21 от основния регламент Комисията провери дали, въпреки заключенията за вредното въздействие на дъмпинга, съществуват наложителни причини да се смята, че не е в интерес на Съюза да приеме мерки в конкретния случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на съвкупността от различните намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(112)
Промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от КНР. Припомня се, че по отношение на повечето от показателите за възникване на вреда е налице отрицателна тенденция през разглеждания период. При липсата на мерки допълнителното влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза изглежда неизбежно.
(113)
Очаква се налагането на временни антидъмпингови мита да възстанови нормалните търговски условия на пазара на Съюза, което ще позволи на промишлеността на Съюза да направи така, че цените на продукта, предмет на разследването, да отразяват разходите за различните компоненти и пазарните условия. Може да се очаква налагането на временни мерки да позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от изгубения през разглеждания период пазарен дял, което ще окаже допълнително положително въздействие върху нейната рентабилност и върху цялостното ѝ финансово състояние.
(114)
В случай че не бъдат наложени мерки, може да се очакват нови загуби на пазарен дял и промишлеността на Съюза ще продължи да отчита загуби. Това положение би станало непоносимо в средносрочен и дългосрочен план. С оглед на понесените загуби и високото ниво на инвестиции в производството, извършени в началото на разглеждания период, може да се очаква, че повечето производители от Съюза няма да бъдат в състояние да възвърнат своите инвестиции, в случай че не бъдат наложени мерки.
(115)
Поради това бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мита ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на ползвателите и вносителите
(116)
В рамките на настоящото разследване не беше оказано съдействие от страна на ползватели.
(117)
Що се отнася до вносителите, само един вносител, намиращ се в Полша, оказа съдействие в разследването, като отговори на въпросника и прие проверка на място. Този вносител беше отчел малки загуби от разглеждания продукт през ПР. Дейностите му във връзка с разглеждания продукт обаче бяха сравнително малки на фона на цялостната дейност на дружеството. Поради това няма вероятност налагането на мерките да окаже сериозно въздействие върху общите му печалби.
4. Заключение за интереса на Съюза
(118)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза не съществуват императивни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
З. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(119)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(120)
С цел определяне на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза, без да се надвишават установените дъмпингови марове.
(121)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Смята се, че печалбата, която би могла да бъде постигната в отсъствието на дъмпингов внос, следва да се изчислява въз основа на средния марж на печалбата преди облагане с данъци на включените в извадката производители от Съюза през 2008 г. Поради това се счита, че марж на печалбата в размер на 7,4 % от оборота би могъл да се счита за приемлив минимум, който промишлеността на Съюза би могла да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(122)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт, която не нанася вреда на промишлеността на Съюза. Невредоносната цена бе получена чрез коригиране на продажните цени на включените в извадката производители от Съюза с фактическата печалба/загуба през ПР, като се добави гореспоменатият марж на печалбата.
(123)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители в КНР, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през ПР. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(124)
С оглед на предходното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(125)
Въз основа на гореизложеното ставките на антидъмпиговите мита са установени чрез сравнение на маржовете на отстраняване на вредата и дъмпинговите маржове. Следователно ставките на предложените антидъмпингови мита са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временно мито
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Други оказващи съдействие дружества
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Общонационален дъмпингов марж
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Индивидуалните антидъмпингови митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. По този начин тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР и произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените юридически лица. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично упоменато в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично упоменатите, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(127)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна в наименованието на юридическото лице или след създаване на нови производствени структури или структури за продажби) следва да се изпраща до Комисията (4) заедно с цялата необходима информация, по-специално относно промяната в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Регламентът ще бъде съответно изменян по целесъобразност, като се актуализира списъкът с дружества, които могат да се възползват от индивидуалните митнически ставки.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(128)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани при определянето на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на алуминиеви радиатори и на съставните за тези радиатори елементи или части, дори сглобени в блокове, с изключение на електрически радиатори и елементи и части от тях, попадащи понастоящем под кодове по КН ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 и ex 7616 99 90 (кодове по TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 и 7616999091) с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване с мито, на продуктите, описани в параграф 1 и произведени от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Всички останали дружества
61,4
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт в свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 10 май 2012 година.
A BIZOTTSÁG 402/2012/EU RENDELETE
(2012. május 10.)
a Kínai Népköztársaságból származó alumínumradiátorok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2011. augusztus 12-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó alumíniumradiátoroknak az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
Az eljárás azt követően indult, hogy az International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL Scrl, a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be olyan gyártók nevében, melyek termelése az alumíniumradiátorok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ezt a Bizottság elegendőnek ítélte az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az analóg országban működő gyártókat, az importőröket, a viszonteladókat és más ismert érintett feleket, valamint Kína képviselőit. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(4)
A panaszos, más uniós gyártók, a kínai exportáló gyártók, az importőrök és a viszonteladók ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt felet meghallgatott, amely meghallgatását kérelmezte, és konkrét okokkal indokolta ennek szükségességét.
(5)
Tekintettel az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az importőrök és az exportáló gyártók tekintetében mintavételt irányoztak elő az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - felkérte az importőröket és az exportáló gyártókat, hogy jelentkezzenek, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint szolgáltassanak alapinformációkat az (alábbi 3. szakaszban meghatározott) érintett termékkel kapcsolatban a 2010. július és 2011. június közötti időszakban folytatott tevékenységeikről.
(6)
Annak érdekében, hogy az exportáló gyártók - amennyiben ez szándékukban áll - piacgazdasági elbánás vagy egyedi elbánás iránti kérelmet nyújthassanak be, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismert érintett kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak. Csak egy vállalatcsoport, a Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd and Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (a továbbiakban: Sira csoport) jelentkezett, és igényelt piacgazdaság iránti elbánást. Egyedi elbánás iránti kérelmet a Zhejiang Flyhigh Metal Products Co. és a Metal Group Co., Ltd nyújtott be.
(7)
Az uniós gyártók tekintetében az alábbi 24 preambulumbekezdésből kiderül, hogy nyolc uniós gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A Bizottság az együttműködő uniós gyártóktól beérkezett információk alapján értékesítési/termelési volumene, mérete és földrajzi elhelyezkedése alapján négy uniós gyártót vett fel a mintába.
(8)
Az alábbi 27 preambulumbekezdésből kiderül, hogy mindössze három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Két importőr azonban nem importált/vásárolt az érintett termékből. Az importőrök kis számát tekintve ezért a Bizottság végül nem tartotta szükségesnek a mintavételt.
(9)
A lenti 28 preambulumbekezdésben leírtak szerint tizennyolc kínai exportáló gyártó adta meg a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a két exportáló gyártót vette fel, amely az Unióba irányuló legnagyobb exportvolumennel rendelkezik.
(10)
A Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi, tudomása szerint érintett félnek, továbbá minden, az értesítésben szereplő határidőn belül jelentkező egyéb vállalatnak, nevezetesen a kínai exportáló gyártóknak, a mintába felvett négy uniós gyártónak, az együttműködő uniós importőröknek, valamint a BEUC-nak (Európai Fogyasztóvédelmi Szervezet), melyet felkért, hogy továbbítsa a felhasználói kérdőíveket a társult vállalatok számára.
(11)
A kérdőíveket a mintába felvenni szándékozott két kínai exportáló gyártó, a négy uniós gyártó és egy független importőr küldte vissza. A felhasználók közül senki sem válaszolt a kérdőívre.
(12)
Emellett a kapcsolt exportáló gyártók egyik csoportja kérelmet nyújtott be az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálat iránt. Az ideiglenes szakaszban ezen kérelmek vizsgálata túlságosan nehézkes lett volna. A Bizottság a végleges szakaszban dönt majd arról, hogy ezen vállalatok csoportját egyedi vizsgálatban részesíti-e.
(13)
A Bizottság a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:
Uniós gyártók
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow UL. Zalopiansk, Lengyelország;
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Olaszország;
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Olaszország
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Olaszország.
Uniós importőrök
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Lengyelország.
Kínai exportáló gyártók
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. („Zhejiang Flyhigh”), Jinyun
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi
3. Vizsgálati időszak
(14)
A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2010. július 1. és 2011. június 30. közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár vizsgálata szempontjából lényeges tendenciák elemzése a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(15)
Az érintett terméket alumíniumradiátorok, valamint olyan alkatrészek és szelvények alkotják, amelyekből az ilyen radiátorok készülnek, függetlenül attól, hogy ezek nagyobb egységekbe vannak-e összeszerelve, kivéve az elektromos radiátorokat, annak alkatrészeit és szelvényeit (a továbbiakban: érintett termék). Az érintett terméket jelenleg az ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 és ex 7616 99 90 KN-kódok alá sorolják be.
(16)
A Sira csoport a radiátorok előállításához használt két gyártási eljárás között állítólagos különbségei alapján vitatta a termékmeghatározást. A Sira csoporton belül két kínai exportáló gyártó működik, melyek közül az egyik az öntési eljárást, míg a másik az extrúziós módszert alkalmazza a gyártás során. A Sira csoport azt állította, hogy az extrúziós módszert ki kell zárni az érintett termék fogalommeghatározásából, mivel állítólagosan különbségek vannak a fizikai és műszaki jellemzők, a nyersanyagok, a gyártási költségek és az eladási árak tekintetében, továbbá mivel az extrúziós módszer nem gyakori az EU-ban vagy Kínában.
(17)
Egy másik kínai fél, a China Chamber of Commerce for Imports and Exports of Machinery and Electronic Products (CCCME) kérte, hogy e kérdést tisztázzák a két gyártási eljárással készült termékek költségei és árai közötti különbségek miatt.
(18)
E tekintetben - habár vannak kisebb különbségek - egyértelmű, hogy a kétféle eljárással készített radiátorok alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználásai megegyeznek. A kétféle eljárással előállított radiátorok nagymértékben felcserélhetők egymással. Alapvető jellemzőik elsősorban a könnyű súly, az alacsony hőtehetetlenség és a nagyfokú hővezetési képesség. Ezeket az alapvető jellemzőket nem változtatják meg a költségekben és az árakban mutatkozó különbségek, valamint az a tény, hogy az extrúziós módszer során némileg eltérő alumíniumötvözet felhasználására kerül sor. Az árak összehasonlítása tekintetében a különbségeket megfelelően figyelembe veszik a vizsgálat során alkalmazott, terméktípusonkénti összehasonlítási rendszer (úgynevezett PCN-rendszer) keretében, vagyis csak egymáshoz hasonló termékeket hasonlítanak össze.
(19)
Az alumíniumradiátorokat továbbá a gyártási eljárástól függetlenül egyetlen terméknek kell tekinteni, mivel ugyanazokon az értékesítési csatornákon keresztül értékesítik őket, és a végső felhasználók, valamint a végső fogyasztók szempontjából az a fontos jellemzőjük, hogy e termékek alumíniumból készülnek (a fent említett ismert jellemzőkkel együtt), nem pedig az, hogy a gyártási eljárás miatt megkülönböztetést kell tenni a termékek között. A fentiekre tekintettel ezt az állítást elutasították.
(20)
A CCCME azt is kifogásolta, hogy acéllemez vagy öntöttvas radiátorok nem szerepelnek a termékkörben. Azonban, habár e termékek felhasználása hasonló, alapvető fizikai és műszaki jellemzőik különböznek, mivel a nyersanyagot (alumíniumötvözet) acél vagy vas váltja fel, melyek eltérő fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek súlyukat, hőtehetetlenségüket és hővezetésüket tekintve. Az állítást ezért elutasítják.
(21)
A CCCME további észrevételeket is tett, melyek a panaszban szereplő, ajánlattételi eljárásokon keresztül lebonyolított értékesítésekre vonatkoztak. Ezek az észrevételek nyilvánvalóvá tették, hogy feltételezése szerint közbeszerzésekről volt szó. A panaszban szereplő ajánlattételi eljárások azonban csak arra a szokásos üzleti eljárásra vonatkoztak, hogy a radiátorok unióbeli vevője a lehetséges beszállítókat felkéri árajánlat megtételére, mielőtt megrendelné a terméket. A számításokban szereplő kínai behozatal egyikében sem volt szó közbeszerzésről.
(22)
A CCCME észrevételt tett a panaszban szereplő, úgynevezett „designradiátorokra” tett hivatkozásokra, feltételezve, hogy e radiátorok nem szerepelnek a termékmeghatározásban. Az észrevételek ismét félreértésen alapultak, mivel a termékmeghatározás nem zárja ki ezeket a radiátorokat. Ezért ezeket az észrevételeket nem vették figyelembe.
2. Hasonló termék
(23)
A vizsgálat során megállapításra került, hogy a Kínában gyártott és onnan exportált alumíniumradiátorok, továbbá az Unióban az uniós gyártók által gyártott és értékesített alumíniumradiátorok alapvető fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek, ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. MINTAVÉTEL
1. Mintavétel az uniós gyártók körében
(24)
Tekintettel az uniós gyártók nagy számára, a kár megállapítása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.
(25)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. E minta négy vállalatból állt, melyeket a vizsgálat megindítását megelőzően ismert nyolc uniós gyártó közül választottak ki értékesítési volumenük, méretük és unióbeli földrajzi elhelyezkedésük alapján. E vállalatok képviselték a teljes uniós gyártás 66 %-át a vizsgálati időszak alatt. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tekintsenek bele az aktába, és az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül jelezzék, hogy megfelelőnek találják-e a választást. Az egyik érdekelt fél kérte, hogy a minta kiválasztása során vegyék figyelembe a termelési volument is. Ennek megfelelően a mintát megváltoztatták. Egyik érdekelt fél sem emelt kifogást a négy vállalatból álló végső minta ellen.
2. Mintavétel a független importőrök körében
(26)
Tekintettel az eljárásban érintett importőrök esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően az importőrök esetében mintavételt irányoztak elő.
(27)
A független importőrök közül csak három szolgáltatta a kért információkat, és volt kész együttműködni. Mivel ezen importőrök közül ketten nem jelentették az érintett terméket behozatalát vagy beszerzését, a Bizottság nem tartotta szükségesnek a mintavételt.
3. Mintavétel az exportáló gyártók esetében
(28)
Összesen 18 kínai exportáló gyártó szolgáltatta a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. E vállalatok mintegy ötmillió elemet exportáltak (3), ami kicsit kevesebb mint 50 %-a a vizsgálati időszak alatt az uniós piacra exportált kínai kivitelnek. Az e felektől kapott információk alapján a Bizottság a mintába azt a két exportáló gyártót vette fel, amelyek a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható legnagyobb gyártási, értékesítési és exportvolumennel rendelkeztek. A két exportáló gyártó, a Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. és a Metal Group Co., Ltd. tette ki a mintavételhez adatokat szolgáltató 18 exportáló gyártó értékesítési volumenének mintegy 62 %-át.
(29)
Az exportáló gyártók egyik csoportja (Sira csoport) kifogásolta, hogy nem szerepeltek a mintában, mivel egy bizonyos típusú (extrúziós módszerrel gyártott) radiátort állított elő, és azt állította, hogy a mintába való felvétele növelte volna a minta reprezentativitását. Még egy extra csoport felvételére nem volt azonban szükség, mivel az eredetileg kiválasztott minta így is az együttműködő exportáló gyártók exportjának több mint 60 %-át képviselte. Emellett a mintának nem kell az érintett termék valamennyi típusára kiterjednie. Ezért a Sira csoportnak a mintába való felvételre irányuló kérelmét elutasították, és az eredeti minta megerősítésre került.
D. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás és egyedi elbánás
1.1 Piacgazdasági elbánás
(30)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban állapítják meg azon exportáló gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat.
(31)
A mintába felvett két exportáló gyártó viszont csak egyedi elbánás iránt nyújtott be kérelmet. A piacgazdasági kritériumokat ezért nem vizsgálták.
1.2 Egyedi elbánás
(32)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e feltételek röviden összefoglalva a következők:
-
ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozásról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök tőkét és nyereséget szabadon hazautalhatnak;
-
az exportárakat és -mennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azok az állami tisztviselők, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet, vagy kulcsfontosságú vezetői pozíciót töltenek be, vagy kisebbségben vannak, vagy bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,
-
a valutaváltások piaci árfolyamon történnek; továbbá
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(33)
A mintába felvett mindkét exportáló gyártó egyedi elbánás iránti kérelmet nyújtott be. A kérelmeket megvizsgálták. A vizsgálat feltárta, hogy a mintába felvett vállalatok az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében szereplő valamennyi kritériumot teljesítik.
(34)
Ezért a mintába felvett mindkét exportáló gyártónak megadták az egyedi elbánást.
2. Analóg ország
(35)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(36)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy Oroszországot használja fel megfelelő analóg országként a rendes érték meghatározásához Kína vonatkozásában, és felkérte az érdekelt feleket, hogy közöljék ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(37)
Oroszország mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban nem érkeztek észrevételek. Egyik érdekelt fél sem javasolta a vizsgálat során, hogy a hasonló terméket a panaszban említett analóg országban előállító gyártóktól eltérő országban működő gyártókat válasszanak.
(38)
Oroszországból nem érkezett együttműködés, jóllehet a Bizottság a vizsgálat során valamennyi, általa ismert orosz gyártóval többször is felvette a kapcsolatot, és elküldte számukra az analóg országra vonatkozó kérdőívet.
(39)
A Bizottság saját vizsgálattal próbált más, harmadik országbeli gyártókat felkutatni.
(40)
Ezért leveleket és kérdőíveket küldtek valamennyi más harmadik országbeli (pl. Törökország, Irán, Horvátország, India, Dél-Afrika és Svájc), a Bizottság által ismert gyártónak. Annak ellenére azonban, hogy nyomon követési tevékenységre is sor került, együttműködés nem jött létre.
(41)
A fenti 38, 39 és 40 premabulumbekezdésekben elmondottaknak megfelelően a vizsgálat során nem találtak olyan, piacgazdasági berendezkedésű harmadik országot, amely az eljárásban analóg országként felhasználható lett volna. Ennek következtében, mivel nincs ilyen, piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontja szerint ideiglenesen megállapításra került, hogy nem volt lehetséges megállapítani a mintába felvett gyártók esetében a rendes értéket piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, illetve az ilyen országból más országokba - beleértve az Uniót - exportált termék ára alapján, ezért a rendes értéket bármilyen más ésszerű tényező - ebben az esetben az Unióban a hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak - alapján kell megállapítani. Ezt a módszert megfelelőnek tekintették egyrészt az együttműködés fentiekben említett elmaradása, továbbá az uniós piac mérete, a behozatalok jelenléte és a termék tekintetében az uniós piacon fennálló éles belső verseny miatt.
3. Rendes érték
(42)
Mivel a mintába felvett két vállalat nem igényelt piacgazdasági elbánást, a fenti 41 preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a rendes értéket az összes kínai exportáló gyártó esetében a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg. Az Unióban fizetett vagy fizetendő árak mellett szóló döntésnek megfelelően a rendes értéket a fenti 13 preambulumbekezdésben felsorolt, a mintába felvett uniós gyártók telephelyein ellenőrzött adatok alapján számították ki.
(43)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló termék független fogyasztók számára történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Megállapítást nyert, hogy a hasonló termék uniós gyártói által megvalósított belföldi eladás a mintába felvett exportáló gyártók által az Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva reprezentatívnak tekinthető.
(44)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében tekinthető-e úgy, hogy ezek az értékesítések rendes kereskedelmi forgalom keretében valósultak meg. Ehhez a Bizottság megállapította a független vevőknek történő, nyereséges uniós értékesítés részarányát. Az uniós értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte vagy meghaladta az előállítási költséget. E célból a vizsgálati időszakra vonatkozóan a Bizottság meghatározta az uniós piacon felmerülő előállítási költséget. Az elemzésből az derült ki, hogy bizonyos terméktípusok esetében az uniós értékesítés nyereséges volt, mivel a nettó értékesítés egységára meghaladta a kiszámított egységnyi előállítási költséget.
(45)
Az egyes terméktípusok rendes értéke a nyereséges értékesítések tényleges eladási (gyártelepi, vagyis ex-works) árain, valamint a nem nyereséges értékesítések számtanilag képzett rendes értékén alapult.
(46)
A rendes értéket úgy számították ki, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költségeit az értékesítési, általános és igazgatási költséggel (SGA-költségek), illetve a nyereséggel növelték. Az SGA-költségek, illetve a 4,43 %-os nyereség megállapításához az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően az uniós gyártók hasonló termékének a gyártására, valamint a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokat vették alapul.
4. Exportárak
(47)
Mivel valamennyi, a mintába felvett exportáló gyártó egyedi elbánásban részesült, és az Unióba közvetlenül független uniós vevőknek értékesített exportra, az exportárak az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
5. Összehasonlítás
(48)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. A közvetett adók, a fuvarozási, biztosítási, csomagolási, kezelési és hitelköltségek tekintetében minden olyan esetben elvégezték a megfelelő kiigazítást, amikor azt ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték.
(49)
Az egyik exportáló gyártó esetében egyértelmű volt, hogy a vállalat helytelenül sorolta be az érintett terméket, amikor a kérdőív utasításai szerinti rendszert használta. Az érintett termék egyik specifikációja a radiátorok hőteljesítményéhez kapcsolódott. A szóban forgó vállalat azonban nem rendelkezett bizonyítékkal az exportált modellek bejelentett hőteljesítményének alátámasztására. A ténylegesen bejelentett hőteljesítmény nem felelt meg a valóságnak, továbbá nem felelt meg más specifikációknak, mint pl. a súly és a méret. Ezért összehasonlítás céljára csak a többi specifikációt lehetett felhasználni.
(50)
A terméktípusok osztályozása céljából alkalmazott PCN-rendszer esetében a mintába felvett egyik exportáló gyártó esetében nagyarányú egyezést találtak. A mintába felvett másik exportáló gyártónál ugyanakkor összehasonlító eljárást kellett alkalmazni, mivel nem lehetett közvetlen megfelelést találni. Összehasonlító eljárás alkalmazása esetén a részleteket ismertették az érintett féllel.
6. Dömpingkülönbözetek
(51)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése értelmében a mintába felvett exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár (a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve) összehasonlításával állapították meg.
(52)
A mintába fel nem vett, együttműködő vállalatok esetében e két dömpingkülönbözet súlyozott átlagát számították ki.
(53)
Mivel a kínai együttműködés szintje alacsony (50 % alatti) volt, a Bizottság megfelelőnek véli, hogy az összes többi kínai exportáló gyártóra alkalmazandó országos dömpingkülönbözetet az együttműködő exportálók valamely ügyféllel folytatott, a legnagyobb mértékben dömpingelt ügyletei alapján határozzák meg.
(54)
Az így megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek - a vámfizetés nélküli uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve - a következők:
1. táblázat
Vállalat neve
Státusz
Dömpingkülönbözet
Zhejiang Flyhigh
Egyedi elbánás
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Egyedi elbánás
70,8 %
Egyéb együttműködő vállalatok
32,5 %
Országos dömpingkülönbözet
76,6 %
E. KÁR
1. A teljes uniós gyártás
(55)
Az uniós gyártókkal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - beleértve a panaszban szolgáltatott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszokat is - felhasználtak a figyelembe vett időszak alatti uniós össztermelés megállapítására.
(56)
A vizsgálati időszak alatt nyolc gyártó állított elő alumíniumraditárorokat az Unióban. Az uniós gyártókról rendelkezésre álló összes információt, beleértve a panaszban szolgáltatott, illetve a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat is, felhasználták a vizsgálati időszak alatti teljes uniós előállítás megállapítására.
(57)
Ezen az alapon a teljes uniós gyártás becsült mértéke az elemek számát tekintve körülbelül 64 milliót tett ki a vizsgálati időszak alatt. Mivel a panaszt támogató uniós gyártók teszik ki a teljes uniós termelést, az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ők alkotják az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
2. Uniós felhasználás
(58)
A vizsgálatban nem lehetett felhasználni az Eurostat importstatisztikáit, mivel az alumíniumradiátorokra vonatkozó KN-kódok alá más alumíniumtermékeket is besoroltak, mint például elektromos radiátorokat.
(59)
Az uniós fogyasztást tehát a panaszban szereplő adatok alapján állapították meg, mindenekelőtt az uniós gazdasági ágazat unióbeli értékesítési volumene, valamint a Kínában működő exportáló gyártók behozatalai alapján. Ezeket az adatokat összevetették a mintavételi kérdőívekhez kapott válaszok adataival, valamint a mintába felvett uniós gyártóktól, továbbá a kínai exportáló gyártóktól kapott és azok telephelyein ellenőrzött adatokkal.
(60)
Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
2. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás (elemek)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Index (2009 = 100)
114
100
96
109
Forrás: a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(61)
A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás összességében 3,8 %-kal nőtt az EU piacán. 2008 és 2009 között mintegy 12 %-os csökkenés következett be, ami összhangban állt a gazdasági válság globálisan kifejtett negatív hatásaival, melyet követően a felhasználás további 3,7 %-kal esett vissza. A felhasználás ugyanakkor 2010-ről a vizsgálati időszak idejére helyreállt (a vizsgálat időszakban 13, 5 %-kal nőtt), ugyanakkor nem érte el a 2008 elejére jellemző szintet. A fenti táblázatból az is kitűnik, hogy a felhasználás a 2009-től a vizsgálati időszakig tartó időszak alatt 9 %-kal nőtt.
3. Az érintett országból származó behozatal
(62)
A Kínából az Unióba történő behozatal a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
3. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
A kínai behozatal volumene (elemek)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Index (2009 = 100)
86
100
114
152
Piaci részesedés
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Index (2009 = 100)
75
100
119
139
Forrás: a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(63)
A felhasználás alakulása ellenére a figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatal volumene jelentősen, 77 %-kal nőtt. A növekedés folyamatos volt, és 2010 és a vizsgálati időszak között volt a legmeredekebb (+ 33 %). Hasonlóképpen a kínai exportáló gyártók piaci részesedése a figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt: a 2008-as 13 %-ról a vizsgálati időszak alatt 24 %-ra emelkedett. E tendenciát az ugyanezen időszak alatt a felhasználásban bekövetkezett 3,8 %-os visszaesés tükrében kell szemlélni.
3.1 A behozott termékek ára és áralákínálás
4. táblázat
A Kínából származó behozatal
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Átlagár (EUR/elemek)
4,06
3,25
4,07
4,02
Index (2009 = 100)
125
100
125
123
Forrás: a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(64)
A fenti táblázatból kitűnik, hogy a Kínából származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszak alatt kismértékben csökkent. Először is 2008 és 2009 között jelentősen, 20 %-kal csökkent, majd 2009 és 2010 között 25 %-kal nőtt. Végül a figyelembe vett időszak vége felé újra csökkent.
(65)
A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a kínai behozatal árai a figyelembe vett időszak alatt folyamatosan az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alatt maradtak. A 2009-ben bekövetkező árcsökkenés egybeesett a kínai behozatal uniós piaci részesedésének nagymértékű, 13 %-ról 17,3 %-ra történő növekedésével, az állandósult áralákínálás pedig magyarázatul szolgál arra, hogyan nőhetett folyamatosan a kínai exportáló gyártók piaci részesedése, mindenekelőtt 2009 és a vizsgálati időszak között.
(66)
A vizsgálati időszakra jellemző áralákínálás mértékének megállapítása céljából a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási ár gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát összehasonlították az együttműködő kínai gyártók által az Unió piacán az első független vevőnek értékesített import azon megfelelő súlyozott átlagárával, amelyet a meglévő vámtételek és a behozatalt követő költségek miatt megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.
(67)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, levonva az engedményeket és visszatérítéseket. Az összehasonlítás - a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában kifejezve - 6,1 % áralákínálási különbözetet mutatott ki a kínai exportáló gyártók esetében.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1 Előzetes megjegyzések
(68)
A fenti 24 és 25 preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a mintavételt az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára használták. Meg kell jegyezni, hogy a mintába felvett egyik uniós gyártó csak 2009-ben kezdett alumíniumradiátorokat gyártani. A figyelembe vett időszak tendenciáinak következetes elemzése érdekében megfelelőnek tekintették, hogy a kárelemzés céljából 2009-et jelöljék ki referenciaévnek (index 100). A teljesség érdekében 2008-ra szintén megállapítottak egy indexet a rendelkezésre álló adatok alapján.
(69)
A négy uniós gyártó által szolgáltatott, ellenőrzött adatokat a mikromutatók (pl. egységár, egységnyi költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkevonzási képesség, készletek) megállapítása érdekében használták fel. A 2008-ra vonatkozó indexet a 2008-ban már működő három gyártó vonatkozásában rendelkezésre álló adatok alapján, ugyanezen három gyártó 2009-es adataival összehasonlítva állapították meg.
(70)
A nyolc uniós alumíniumradiátor-gyártó tekintetében szolgáltatott adatokat a makromutatók (így az uniós gazdasági ágazat termelése, termelési kapacitása, a kapacitáskihasználás, az értékesítési volumen, a piaci részesedés és a foglalkoztatás) megállapítása céljából használták fel. A 2008-ra vonatkozó indexet a 2008-ban már működő hét gyártó vonatkozásában rendelkezésre álló adatok alapján, ugyanezen hét gyártó 2009-es adataival (index 100) összehasonlítva állapították meg.
(71)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének összefüggésében az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének elemzésébe a figyelembe vett időszakban az érintett cikkben említett gazdasági tényezők értékelése is beletartozik.
4.2 Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
5. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Termelés volumene (elemek)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Index (2009 = 100)
116
100
108
115
Termelési kapacitás (elemek)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Kapacitáskihasználás
70 %
59 %
63 %
60 %
Index (2009 = 100)
119
100
106
101
Forrás: a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(72)
Az uniós gyártókkal kapcsolatos minden rendelkezésre álló információt - beleértve a panaszban szolgáltatott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártóktól gyűjtött információkat, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszokat - felhasználtak a figyelembe vett időszak alatti uniós össztermelés megállapítására.
(73)
A fenti táblázatból látható, hogy a figyelembe vett időszakban a termelés visszaesett. A kereslet csökkenésével összhangban a termelés 2009-ben drámaian visszaesett, majd 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt fellendülés következett be. A termelés viszonylag stabil maradt 2009 és a vizsgálati időszak között, jóllehet a felhasználás 9 %-kal nőtt. A termelés szintje függ az uniós gazdasági ágazat exporttevékenységétől is, amely a figyelembe vett időszakban jelentős maradt.
(74)
A felhasználásban bekövetkezett korlátozott csökkenés ellenére a kapacitáskihasználás a 2008. évi 70 %-ról a vizsgálati időszak idejére 60 %-ra esett vissza, míg 2009 és a vizsgálati időszak között viszonylag stabil maradt.
4.3 Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
6. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az értékesítés volumene (elemek)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Index (2009 = 100)
119
100
93
100
Piaci részesedés
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Index (2009 = 100)
105
100
96
92
Forrás: a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(75)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 16 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig folyamatosan esett: a 2008. évi 87 %-ról a vizsgálati időszak alatt 76 %-ra csökkent. 2009-ben az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 16 %-kal esett vissza, vagyis piaci részesedésében csaknem négy százalékpontos csökkenés következett be. 2010-ben értékesítési volumene további 7 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 82,7 %-ról 79,5 %-ra esett vissza. A vizsgálati időszak alatt a növekvő fogyasztás (+ 13,5 %) összefüggésében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tovább csökkent, 76 %-ra. Így nem tudott részesülni a növekvő fogyasztás jelentette előnyökből, továbbá a korábban elveszített piaci részesedést sem tudta visszaszerezni.
4.4 Növekedés
(76)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás kismértékben, 3,8 %-kal csökkent, míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése jelentősen, 15,9 %-kal, illetve 12,6 %-kal esett vissza ugyanebben az időszakban. Ugyanakkor a Kínából származó behozatal mennyisége jelentősen, 76,9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak során. Következésképpen az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ugyanazon időszak alatt 11 százalékponttal csökkent.
4.5 Foglalkoztatás
7. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
1 598
1 642
1 641
Index (2009 = 100)
102
100
103
103
Termelékenység (egység/munkavállaló)
Index (2009 = 100)
114
100
105
112
Forrás: a panaszban szereplő adatok és a kitöltött kérdőívek.
(77)
A foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszakban kismértékben nőtt, de ez ugyanakkor a termelékenység csökkenéséhez vezetett. Ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy a foglalkoztatásra vonatkozó, felfelé ívelő tendencia csak annak tudható be, hogy a mintába felvett egyik vállalat (a mintában szereplő legkisebb vállalat) 2009-ben kezdett termelni. Egyébként a foglalkoztatás tendenciája negatív lett volna.
(78)
Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak termelékenysége - teljesítmény/fő/év-ben számolva - a figyelembe vett időszakban enyhén csökkent. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően a vizsgálati időszakhoz közeledve némileg fellendült, jóllehet a kezdeti szintet nem érte el újra. 2009 és a vizsgálati időszak között a termelés 12 %-al visszaesett.
4.6 Az uniós gazdasági ágazat átlagos egységárai és gyártási költségei
8. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Független fogyasztók részére értékesített termékek egységára
(EUR/tonna)
5,31
5,47
5,62
Index (2009 = 100)
113
100
103
106
Egységár EUR/elem
4,92
5,34
5,61
Index (2009 = 100)
113
100
109
114
Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek
(79)
Az átlagos eladási árakra vonatkozó tendencia a figyelembe vett időszakban jelentős, 6 %-os csökkenést mutat. A 2009 és a vizsgálati időszak közötti időszakban a fogyasztás növekedésével és a piaci fellendüléssel összhangban az árak 6 %-kal nőttek, de nem érték el a 2008. évi szintet.
(80)
Ezzel párhuzamosan a hasonló termék gyártásának és értékesítésének relatív költségei a figyelembe vett időszakban kissé csökkentek, ugyanakkor nem olyan mértékben, hogy lehetővé tették volna az uniós gazdasági ágazat számára, hogy 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt nyereséges maradjon. Ha 2009-ben a költségek 11,5 %-os csökkenése összhangban is volt az eladási árak 11,5 %-os csökkenésével, 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat drámai költségnövekedést tapasztalt, és az extra költségek fedezése érdekében csak kismértékben tudta növelni árait. Ennek következtében a nyereségességben és a piaci részesedésben további visszaesés következett be, mivel az uniós gazdasági ágazat árai folyamatosan meghaladták a kínai import árait.
4.7 Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
9. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az uniós értékesítések nyereségessége (nettó értékesítések %-a)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Index (2009 = 100)
99
100
32
2
Pénzforgalom
27 712 871
14 228 145
843 570
Index (2009 = 100)
112
100
51
3
Beruházások (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Index (2009 = 100)
165
100
78
58
Beruházások megtérülése
36 %
49 %
21 %
2 %
Index (2009 = 100)
73
100
43
4
Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek
(81)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségességét a hasonló termék értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszonnak az említett értékesítések forgalmi százalékában állapították meg. A figyelembe vett időszakban, továbbá 2009 és a vizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat nyereségessége drámaian csökkent, és alig tudta elérni a nullszaldós szintet.
(82)
A pénzforgalomban tapasztalható tendencia - ami a gazdasági ágazatnak azon képessége, hogy saját maga finanszírozza a tevékenységeit - nagymértékben követte a nyereségesség negatív alakulását. A legalacsonyabb szintet a vizsgálati időszak alatt érte el. Hasonlóképpen a beruházások megtérülése a 2008. évi 36 %-ról 2 %-ra csökkent a vizsgálati időszakban.
(83)
A nyereségesség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülésének alakulása a figyelembe vett időszakban korlátozta az uniós gazdasági ágazat beruházási képességét, és akadályozta fejlődését. Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban jelentős beruházásokat hajtott végre, és a hatékonyabb termelés érdekében korszerűsítette berendezéseit, de ezt követően a beruházások mértéke folyamatosan, 64,7 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszak további részében.
4.8 Készletek
10. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat zárókészlete Index (2009 = 100)
137
100
131
299
Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek
(84)
A mintába felvett uniós gazdasági ágazati szereplők készleteinek szintje jelentősen nőtt a figyelembe vett időszak során. 2009-ben a készletek szintje 27 %-kal csökkent; ezt követően, 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt 30,8 %-kal, illetve 128,4 %-kal nőtt.
5. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(85)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözetek jóval meghaladták a de minimis szintet. Figyelembe véve a Kínából származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
6. A kárra vonatkozó következtetések
(86)
A vizsgálat feltárta, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetéhez kapcsolódó kármutatók többsége rosszabb lett vagy nem a fogyasztásnak megfelelően változott. Ez a megfigyelés különösen 2009-től a vizsgálati időszak végéig terjedő időszakra érvényes.
(87)
A figyelembe vett időszakban, miközben a felhasználás csökkent, a Kínából érkező behozatal volumene folyamatosan és jelentősen nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a vizsgálati időszak alatt összességében 16 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 87 %-ról a vizsgálati időszak alatt 76 %-ra esett vissza. Jóllehet 2009-től a vizsgálati időszak idejére a felhasználás 9 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése folyamatosan tovább csökkent. Az uniós gazdasági ágazat a Kínából az uniós piacra irányuló dömpingelt behozatal volumenének jelentős növekedése hatására nem tudta korábban elveszített piaci részesedését visszaszerezni. Az olcsó, dömpingelt behozatal mennyisége a figyelembe vett időszakban egyre nőtt, és folyamatosan alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(88)
Emellett jelentősen romlottak az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, például a pénzforgalom és a nyereségesség. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási és beruházási képessége is gyengült.
(89)
A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(90)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt jelentősnek lehet minősíteni. Megvizsgálták azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
2. A dömpingelt import hatása
(91)
A vizsgálat feltárta, hogy az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban 3,8 %-kal csökkent, míg a Kínából érkező dömpingelt behozatal volumene drámaian, mintegy 77 %-kal nőtt, ráadásul piaci részesedése is gyarapodott: a 2008. évi 13 %-ról a vizsgálati időszak alatt 24 %-ra nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 16 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig a 2008. évi 87 %-ról a vizsgálati időszak alatt 76 %-ra esett vissza.
(92)
A 2009-től a vizsgálati időszakig tartó időszak alatt az uniós felhasználás 9 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése pedig ismételten csökkent, miközben a Kínából érkező dömpingelt behozatal évente 52 %-kal emelkedett ebben az időszakban.
(93)
Az árleszorítás tekintetében hangsúlyozni kell, hogy 2009-ben a Kínából származó behozatalok átlagára 20 %-kal csökkent, ami arra kényszerítette az uniós gazdasági ágazatot, hogy jelentősen, mintegy 11,5 %-kal csökkentse eladási árait. 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat a növekvő költségek miatt megkísérelte emelni árait. Ennek következtében a piaci részesedésben további visszaesés következett be, mivel az uniós gazdasági ágazat árai folyamatosan meghaladták a kínai dömpingelt import árait. Ez a helyzet az uniós gazdasági ágazat nyereségességének, értékesítési volumenének és piaci részesedésének jelentős mértékű romlásához vezetett.
(94)
A Kínából származó dömpingelt behozatal árai a figyelembe vett időszakban csökkentek. Még ha a 2009-től a vizsgálati időszakig tartó időszak alatt a kínai behozatal ára 23 %-kal emelkedett is, folyamatosan jelentős mértékben alatta maradt az uniós gazdasági ágazat árainak ugyanezen időszak és különösen a vizsgálati időszak alatt, ezért az árak az uniós piacon nyomottak maradtak.
(95)
A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak folyamatosan alákínáló dömpingelt behozatal jelentős növekedésének meghatározó része volt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárban, amelyet az ágazat gyenge pénzügyi helyzete, az értékesítések volumenének és a piaci részesedésnek a visszaesése, valamint a legtöbb kármutató romlása tükröz.
3. További tényezők hatása
3.1 Harmadik országokból származó behozatal
(96)
Az (58) preambulumbekezdésnek megfelelően az Eurostat importstatisztikáit nem lehetett felhasználni a vizsgálatban, mivel az alumíniumradiátorokra, valamint alkatrészeikre és szerelvényeikre vonatkozó KN-kódok alá minden típusú alumíniumterméket besorolnak. Mivel nem állt rendelkezésre más megbízható információ, a panasz alapján megállapításra került, hogy Kínát leszámítva nincs más, EU-n kívüli ország, amely a figyelembe vett időszakban alumíniumradiátorokat gyártott és az EU-ba exportált volna.
3.2 Gazdasági válság
(97)
A gazdasági válság részben magyarázatot nyújt az uniós fogyasztás 2009-ben és különösen 2010-ben végbemenő zsugorodására. Figyelemre méltó azonban, hogy a figyelembe vett időszakban, amikor a felhasználás csökkent, illetve 2009 és a vizsgálati időszak között, amikor a felhasználás nőtt, a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló dömpingelt behozatal volumene folyamatosan nőtt.
(98)
Az olcsó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által előállított termék ellentétesen teljesített. A vizsgálat feltárta, hogy 2009-től a vizsgálati időszakig - bár az uniós fogyasztás az általános gazdasági fellendüléssel összhangban nőtt - az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése továbbra is csökkent. Habár a termelési volumen jellemzően nőtt, a többletet készletbe kellett helyezni.
(99)
Rendes gazdasági körülmények között és abban az esetben, ha nem érvényesülnek jelentős árleszorító hatások, illetve a Kínából származó behozatali szint emelkedésének hiányában az uniós gazdasági ágazatnak okozhatott volna némi nehézséget, hogy megbirkózzon a fogyasztás csökkenésével és az egységekre számított állandó költségek emelkedésével, amely az tapasztalt alacsony kapacitáskihasználtság következtében lépett fel. A vizsgálat azonban egyértelműen arra mutat rá, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal felerősítette a gazdasági válság hatását. Az uniós gazdasági ágazat még az általános gazdasági fellendülés idején sem tudott talpra állni, hogy visszaszerezze értékesítési volumenét és piaci részesedését, melyet a figyelembe vett időszakban elvesztett.
(100)
Ezért, jóllehet a gazdasági válság hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez, összességében nem tekinthető olyan hatásnak, amely megszüntetné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot mindenekelőtt a vizsgálati időszak alatt ért kár közötti okozati összefüggést.
3.3 Az uniós gazdasági ágazat gyártási költségeinek alakulása
(101)
A vizsgálat feltárta, hogy az alumíniumradiátorok előállításának költsége közvetlenül kapcsolódik az alumínium - a termék előállításához használt fő alapanyag - árának alakulásához. Habár 2009-ben az uniós gazdasági ágazat termelési költségei jelentősen csökkentek, ahogy azt a fenti 8. táblázat mutatja, az eladási árak ugyanilyen ütemben csökkentek. 2010-ben és a vizsgálati időszak alatt a költségek nagyobb mértékben emelkedtek, mint az eladási árak, ezért nem tették lehetővé a talpraállást, különösen az uniós gazdasági ágazat nyereségessége tekintetében. Ez a helyzet akkor következett be, amikor a Kínából behozott termékek importára folyamatosan alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak.
(102)
Egy piacgazdaságban várható, hogy a piaci árak rendszeresen úgy alakulnak, hogy tükrözzék a termelési költség különböző elemeiben bekövetkező változásokat. Itt azonban nem így történt. A vizsgálat megerősítette, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak alákínáló dömpingelt behozatal továbbra is lenyomta az uniós piaci árakat, és így nem tette lehetővé, hogy az uniós gazdasági ágazat megtartsa piaci részesedését és árait úgy igazítsa, hogy fedezni tudja költségeit és ésszerű haszonkulcsot érjen el, különösen a vizsgálati időszak alatt.
(103)
A nyersanyagárak növekedése ezért nem változtatott az okozati kapcsolaton a dömpingelt behozatal és az uniós ágazatot - különösen a vizsgálati időszak alatt - ért kár között.
3.4 Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítménye
11. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Exportértékesítés (elemekben)
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Index (2009 = 100)
126
100
111
94
Forrás: a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek
(104)
Az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége üzleti tevékenységének egy jelentős részét tette ki a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat legfontosabb piacai elsősorban Oroszország és más kelet-európai országok voltak, ahol az értékesített termékek minősége viszonylag alacsonyabb volt, ezért az uniós piacon értékesített radiátorokhoz viszonyítva olcsóbbak is voltak.
(105)
A fenti táblázat bemutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat exportforgalma a figyelembe vett időszakban csökkent. Erre részben magyarázatul szolgál az a tény, hogy - a rendelkezésre álló információk tanúsága alapján - az említett exportpiacokon is egyre nagyobb számban jelentek meg a Kínából származó alumíniumradiátorok.
(106)
Ugyanakkor egyértelmű, hogy az exporttevékenység lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy méretgazdaságosságot érjen el, és így csökkentse általános termelési költségeit. Ezért ésszerűen feltételezhető, hogy az uniós gazdasági ágazat exporttevékenysége nem okozhatta az ágazatot (különösen a vizsgálati időszak alatt) ért jelentős kárt. Még ha gyakorolt is bármiféle negatív hatást az uniós gazdasági ágazatra az exporttevékenység csökkenése, az nem lehetett olyan mértékű, hogy semmissé tegye az okozati kapcsolatot a kár és az olcsó, dömpingelt kínai behozatal között.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(107)
A fenti elemzés megmutatta, hogy a Kínából származó, olcsó, dömpingelt behozatal volumenében és piaci részesedésében jelentős növekedést lehetett tapasztalni egyrészt a figyelembe vett időszakban, másrészt pedig 2009-től a vizsgálati időszakig tartó időszak között. Emellett megállapításra került, hogy ezek a behozatalok folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak az uniós piacon, különösen a vizsgálati időszak alatt.
(108)
Az olcsó, dömpingelt kínai behozatal volumenében és a piaci részesedésében bekövetkezett növekedés folyamatos volt, és egybeesett az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetében tapasztalható kedvezőtlen változásokkal. A helyzet rosszabbra fordult a vizsgálati időszak alatt, amikor az uniós gazdasági ágazat nem tudta visszaszerezni elveszített piaci részesedését, nyereségességét, és más pénzügyi mutatók, mint például a pénzforgalom és a beruházások megtérülése a legalacsonyabb szintre zuhantak.
(109)
Más ismert tényezők, többek között a gazdasági válság elemzése azt mutatta, hogy e tényezők nem fejthettek ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye a megállapított ok-okozati viszonyt a dömpingelt kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.
(110)
A fenti elemzés alapján - amely megfelelően megkülönböztette és elválasztotta egymástól az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatását és a dömpingelt export káros hatását - azt az ideiglenes következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó dömpingelt export az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzés
(111)
Az alaprendelet 21. cikke értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a káros dömpingre vonatkozó következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(112)
Az uniós gazdasági ágazatot a Kínából származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kár érte. Emlékeztetni kell arra, hogy a legtöbb kármutató a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutatott. Intézkedések hiányában elkerülhetetlennek tűnik az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlása.
(113)
Ideiglenes dömpingellenes vámok kivetése várhatóan helyreállítaná az uniós piacon a hatékony kereskedelem feltételeit, és lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a vizsgált termék árát hozzáigazítsa a különféle összetevők költségeihez és a piaci feltételekhez. Az ideiglenes intézkedések elrendelése várhatóan azt is lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszanyerje, ami további kedvező hatással lenne nyereségességére és általános pénzügyi helyzetére.
(114)
Intézkedések hiányában a piaci részesedés további csökkenése várható, és az uniós gazdasági ágazat tevékenysége veszteséges maradna. Ez közép- és hosszútávon nem lenne fenntartható. Tekintettel az elszenvedett veszteségekre és a gyártásban a figyelembe vett időszak elején végrehajtott beruházások magas szintjére, várható, hogy intézkedések hiányában a legtöbb uniós gyártó számára nem térülnének meg a beruházások.
(115)
Ennek megfelelően azt az Bizottság ideiglenes megállapítást hozta, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
3. A felhasználók és az importőrök érdeke
(116)
A vizsgálatban nem működtek együtt felhasználók.
(117)
Az importőrök tekintetében mindössze egy, Lengyelországban működő importőr működött együtt a vizsgálatban a kérdőív kitöltésével és hozzájárulva az ellenőrző látogatáshoz. Ezt az importőrt a vizsgálati időszak alatt kisebb veszteségek érték az érintett termék vonatkozásában. Az érintett termékkel kapcsolatos üzleti tevékenysége azonban a vállalat teljes tevékenységéhez viszonyítva viszonylag korlátozott. Ezért az intézkedések elrendelése valószínűleg nem gyakorol jelentős hatást a teljes nyereségére.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(118)
A fentiekre való tekintettel ideiglenesen azt a következtetést lehetett levonni, hogy - az Unió érdekeit illetően rendelkezésre álló adatok alapján - nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen szólnának.
H. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(119)
A dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(120)
Az intézkedések szintjének megállapítása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözetet és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárnak a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül történő felszámolásához szükséges vám összegét.
(121)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy termelési költségeit fedezni tudja, továbbá hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a dömpingelt behozatal hiányában elérhető nyereségnek a mintában szereplő uniós gyártók 2008. évi, adózás előtti átlagos haszonkulcsán kell alapulnia. A Bizottság tehát úgy ítéli meg, hogy egy, a forgalom 7,4 %-ával megegyező haszonkulcsot kell annak a megfelelő minimumnak tekinteni, amelynek megszerzésére az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában számíthatott volna.
(122)
Ennek alapján az uniós gazdasági ágazat tekintetében a Bizottság kiszámította a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a mintába felvett uniós gyártók eladási árait kiigazították a vizsgálati időszakban elért tényleges nyereséggel és veszteséggel, és hozzáadták a fent említett haszonkulcsot.
(123)
A szükséges áremelést ezután az együttműködő kínai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített termékek kárt nem okozó ára összehasonlításának alapján határozták meg. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet ezután az átlagos teljes CIF-importérték százalékában fejezték ki.
2. Ideiglenes intézkedések
(124)
Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, az alacsonyabb vám elvével összhangban a dömpingkülönbözetek és a kár megszüntetéséhez szükséges szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó érintett termék behozatalára.
(125)
A fentiek alapján a dömpingellenes vámtételeket a kár megszüntetéséhez szükséges szint és a dömpingkülönbözet összehasonlításával állapították meg. Ennélfogva a javasolt dömpingellenes vámok a következőképpen alakulnak:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes vám
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Egyéb együttműködő vállalatok
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Országos dömpingkülönbözet
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben a „valamennyi más vállalatra” alkalmazandó, országos vámmal) így kizárólag a Kínából származó és e vállalatok - tehát az említett jogalanyok - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált termékek, melyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak, ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.
(127)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (4), mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják.
I. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(128)
A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, amelyek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül bejelentkeztek, írásban ismertethetik az álláspontjukat és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 és ex 7616 99 90 KN-kódok alá sorolt (TARIC kódok: 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 és 7616999091) alumíniumradiátorok, alkatrészeik és szerelvényeik behozatalára, függetlenül attól, hogy ezek nagyobb egységekbe vannak-e összeszerelve, kivéve az elektromos radiátorokat, annak alkatrészeit és szelvényeit.
(2) Az alább felsorolt vállalatok által gyártott, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
TARIC-kiegészítő kód
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Minden más vállalat
61,4
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül az érdekelt felek kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján e rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. május 10-én.