РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 386/2012 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 19 април 2012 година
за възлагане на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) на задачи, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, включително обединяването на представители на публичния и частния сектор в Европейска обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 и член 118, първа алинея от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Икономическото благосъстояние на Съюза се основава на постоянно творчество и иновации. Следователно мерките за тяхната ефективна закрила са наложителни за гарантиране на бъдещото му развитие.
(2)
Правата на интелектуална собственост представляват особено важни стопански активи, които спомагат да се гарантира на творците и новаторите справедливо възнаграждение за техния труд и закрила на техните инвестиции в научни изследвания и нови идеи.
(3)
Прилагането на добре обмислен, хармонизиран и прогресивен подход към правата на интелектуална собственост е от първостепенно значение за успешното постигане на амбициозните цели, заложени в стратегията „Европа 2020“, включваща Програма в областта на цифровите технологии за Европа.
(4)
Постоянното нарастване на броя на нарушенията на правата на интелектуална собственост представлява реална заплаха не само за икономиката на Съюза, но в много случаи и за здравето и безопасността на потребителите в Съюза. Поради това за успешната борба с това явление са необходими ефективни, незабавни и съгласувани действия на национално, европейско и световно равнище.
(5)
В контекста на общата стратегия за правата на интелектуална собственост, предвидена в Резолюцията на Съвета от 25 септември 2008 г. относно глобален европейски план за борба с фалшифицирането и пиратството (3), Съветът призова Комисията да създаде Европейска обсерватория за фалшифицирането и пиратството. Ето защо Комисията създаде мрежа от експерти от публичния и частния сектор и описа задачите на тази мрежа в своето съобщение, озаглавено „Усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар“. Наименованието на Европейската обсерватория за фалшифицирането и пиратството следва да бъде променено на Европейска обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост (наричана по-нататък „Обсерваторията“).
(6)
В това съобщение се посочва, че Обсерваторията следва да служи като център за събиране, наблюдение и отчитане на информацията и данните за всички нарушения на правата на интелектуална собственост. Тя следва да бъде използвана като платформа за сътрудничество между представители на националните органи и заинтересованите страни с цел обмен на идеи и на експертен опит за най-добри практики, както и за изготвяне на препоръки до инициаторите на политики за съвместни стратегии за гарантиране на спазването на правата. В съобщението се уточнява, че службите на Комисията ще осигурят помещения за Обсерваторията и нейното управление.
(7)
В своята Резолюция от 1 март 2010 г. относно усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар (4) Съветът прикани Комисията, държавите-членки и деловите кръгове да предоставят на Обсерваторията наличните надеждни и съпоставими данни относно фалшифицирането и пиратството и съвместно да разработят и приемат планове за събирането на допълнителна информация в контекста на Обсерваторията. Съветът също така прикани Обсерваторията да публикува ежегодно обстоен годишен доклад за обхвата, мащаба и основните характеристики на фалшифицирането и пиратството, както и за тяхното въздействие върху вътрешния пазар. Посоченият годишен доклад следва да бъде подготвян, като се използва съответната информация, предоставена от органите на държавите-членки, Комисията и частния сектор при спазване на законодателството за защита на данните. Съветът също така призна важността на създаването на нови конкурентоспособни търговски модели, които да разширят законното предлагане на културно и творческо съдържание, като едновременно с това предотвратяват нарушенията на правата на интелектуална собственост и се борят с тях, като необходимо средство за насърчаване на икономическия растеж, заетостта и културното разнообразие.
(8)
В своите заключения от 25 май 2010 г. относно бъдещото преразглеждане на системата на търговските марки в Европейския съюз (5) Съветът прикани Комисията да установи правно основание за участието на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (наричана по-нататък „Службата“) в дейности във връзка с гарантиране на спазването на правата, включително в борбата срещу фалшифицирането, по-специално чрез насърчаване на нейното сътрудничество с националните служби за търговски марки и с Обсерваторията. В това отношение в Директива 2004/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно упражняването на права върху интелектуалната собственост (6) наред с другото са предвидени някои мерки за насърчаване на сътрудничеството, включително обмена на информация, между държавите-членки и между държавите-членки и Комисията.
(9)
В своята препоръка от 26 март 2009 г. относно укрепване на сигурността и основните свободи в интернет (7) Европейският парламент препоръча на Съвета да запази пълния и безопасен достъп до интернет, като същевременно насърчава сътрудничеството между частните и публичните участници при засилване на сътрудничеството в областта на правоприлагането.
(10)
В своята резолюция от 22 септември 2010 г. относно усъвършенстване на упражняването на права на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар (8) Европейският парламент призова държавите-членки и Комисията да разширят сътрудничеството между Службата и националните служби за интелектуална собственост, така че то да обхваща и борбата с нарушенията на правата на интелектуална собственост.
(11)
В своята резолюция от 12 май 2011 г. относно „Отключване на потенциала на културните и творческите индустрии“ (9) Европейският парламент настоятелно призова Комисията да вземе предвид конкретните проблеми, с които се сблъскват малките и средните предприятия при отстояването на техните права на интелектуална собственост, както и да насърчава най-добрите практики и ефективните методи за зачитането на тези права.
(12)
В своята резолюция от 6 юли 2011 г. относно всеобхватен подход за защита на личните данни в Европейския съюз (10) Европейският парламент призова Комисията да гарантира пълната хармонизация и правна сигурност, като осигури еднакво и високо равнище на защита на физическите лица при всякакви обстоятелства.
(13)
Предвид на редицата задачи, възложени на Обсерваторията, е нужно решение, което да гарантира подходяща и устойчива инфраструктура за изпълнение на нейните задачи.
(14)
В Регламент (ЕО) № 207/2009 на Съвета от 26 февруари 2009 г. относно марката на Общността (11) се предвижда административно сътрудничество между Службата и съдилищата или органите на държавите-членки и обмен на публикации между Службата и централните служби за индустриална собственост на държавите-членки. На това основание Службата установи сътрудничество с национални служби, участващи активно в закрилата на правата на интелектуална собственост. Вследствие на това Службата вече притежава в значителна степен опита и техническите познания, необходими за осигуряването на подходяща и устойчива инфраструктура в областта на задачите на Обсерваторията.
(15)
Следователно Службата е добре подготвена да поеме въпросните задачи.
(16)
Тези задачи следва да се отнасят до всички права на интелектуална собственост, попадащи в приложното поле на Директива 2004/48/ЕО, тъй като в много случаи актовете на нарушение засягат група права на интелектуална собственост. Освен това са необходими данни и обмен на най-добри практики за целия посочен по-горе набор от права на интелектуална собственост, за да се получи пълна представа за положението и да бъде възможно разработването на цялостни стратегии с цел намаляване на нарушенията на правата на интелектуална собственост.
(17)
Задачите, които следва да изпълнява Службата, могат да бъдат обвързани с мерките за гарантиране на спазването и отчитане, предвидени в Директива 2004/48/ЕО. Така например Службата следва да предоставя услуги на национални органи или оператори във връзка по-специално с еднаквото изпълнение на въпросната директива, които биха могли да улеснят нейното прилагане. Поради това задачите на Службата следва да бъдат разглеждани като тясно свързани с предмета на актовете за сближаване на законовите, подзаконовите и административните разпоредби на държавите-членки.
(18)
Съставената от Службата Обсерватория следва да се превърне в център за високи постижения в областта на информацията и данните във връзка с нарушенията на правата на интелектуална собственост, като се възползва от експертните познания, опита и ресурсите на Службата.
(19)
Службата следва да предложи средище за сътрудничество между публичните органи и частния сектор, като осигурява събирането, анализа и разпространението на съответни обективни, съпоставими и надеждни данни относно стойността на правата на интелектуална собственост и нарушенията на тези права, да набелязва и насърчава най-добри практики и стратегии за гарантиране на спазването на правата на интелектуална собственост и повишаване на обществената осведоменост относно последиците от нарушаването на правата на интелектуална собственост. Освен това Службата следва да изпълнява допълнителни задачи, като например във връзка с подобряването на разбирането за стойността на правата на интелектуална собственост, насърчаването на обмена на информация относно нови конкурентоспособни бизнес модели, които разширяват законното предлагане на културно и творческо съдържание, повишаване чрез подходящи мерки за обучение на експертните познания на лицата, участващи в гарантирането на спазването на тези права, повишаване на знанията относно техниките за предотвратяване на фалшифицирането и засилване на сътрудничеството с трети държави и международни организации. Комисията следва да взема участие в дейностите, предприемани от Службата съгласно настоящия регламент.
(20)
По този начин Службата следва да улеснява и подпомага дейностите на националните органи, частния сектор и институциите на Съюза, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, и по-конкретно тяхната дейност за борба срещу нарушенията на посочените права. Упражняването от страна на Службата на нейните правомощия съгласно настоящия регламент не възпрепятства държавите-членки при упражняването на тяхната компетентност. Предвидените в настоящия регламент задачи и дейности на Службата не включват участие в отделни операции или разследвания, извършвани от компетентните органи.
(21)
За да изпълни посочените задачи по най-ефективния начин, Службата следва да се консултира и да си сътрудничи с други органи на национално, европейско и, когато е целесъобразно, международно равнище, да постига взаимодействие с провежданите от тези органи дейности и да избягва дублирането на мерки.
(22)
Службата следва да изпълнява задачите и дейностите, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, като използва своите собствени бюджетни средства.
(23)
По отношение на представителите на частния сектор при съставянето на Обсерваторията в контекста на своите дейности Службата следва да включи подбрани представители на икономическите сектори, включително творческите отрасли, които са засегнати в най-голяма степен от нарушенията на правата на интелектуална собственост или имат най-голям опит в борбата срещу тези нарушения, и по-специално представители на носителите на права, включително авторите и други творци, както и на интернет посредниците. Следва да се осигури и подходящо представяне на малките и средните предприятия.
(24)
Задълженията за информиране, наложени на държавите- членки и частния сектор с настоящия регламент, не следва да създават ненужни административни тежести и следва да бъдат насочени към избягване на дублирането по отношение на данните, вече предоставени на институциите на Съюза от държавите-членки и представителите на частния сектор съгласно съществуващите изисквания за отчитане на Съюза.
(25)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно възлагане на Службата на определени задачи, свързани с гарантиране на спазването на правата на интелектуална собственост, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно поради неговите последици може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
С настоящия регламент на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (наричана по-нататък „Службата“) се възлагат задачи, имащи за цел улесняването и подпомагането на дейностите на националните органи, частния сектор и институциите на Съюза за борба срещу нарушенията на правата на интелектуална собственост, попадащи в приложното поле на Директива 2004/48/ЕО. За изпълнението на тези задачи Службата организира, осигурява административното обслужване и подпомага заседанията на експерти, органи и заинтересовани страни, обединени под наименованието „Европейска обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост“ (наричана по-нататък „Обсерваторията“).
Предвидените в настоящия регламент задачи и дейности на Службата не включват участие в отделни операции или разследвания, извършвани от компетентните органи.
Член 2
Задачи и дейности
1. Службата има следните задачи:
а)
подобряване на разбирането за стойността на интелектуалната собственост;
б)
подобряване на разбирането за обхвата и последиците от нарушенията на правата на интелектуална собственост;
в)
задълбочаване на знанията за най-добрите практики на публичния и частния сектор за закрила на правата на интелектуална собственост;
г)
подпомагане на повишаването на осведомеността на гражданите за последиците от нарушенията на правата на интелектуална собственост;
д)
повишаване на експертните познания на лицата, участващи в гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост;
е)
задълбочаване на знанията относно техническите средства за предотвратяването на нарушенията на правата на интелектуална собственост и справянето с тях, включително чрез системи за засичане и проследяване, които спомагат за различаването на оригиналните от фалшифицираните продукти;
ж)
осигуряване на механизми, които спомагат за подобряването на обмена по интернет на информация във връзка с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост между органите на държавите-членки, извършващи дейност в тази област, и насърчаване на сътрудничеството между тези органи;
з)
работа, посредством консултации с държавите-членки, за насърчаване на международното сътрудничество със служби за закрила на правата на интелектуална собственост в трети държави с цел разработване на стратегии и развиване на техники, умения и средства за гарантиране на спазването на правата на интелектуална собственост.
2. За изпълнение на задачите, посочени в параграф 1, Службата провежда следните дейности съгласно работната програма, приета съгласно член 7, и в съответствие с правото на Съюза:
а)
установява прозрачна методика за събирането, анализа и отчитането на независими, обективни, съпоставими и надеждни данни във връзка с нарушенията на правата на интелектуална собственост;
б)
събира, анализира и разпространява съответните обективни, съпоставими и надеждни данни относно нарушенията на правата на интелектуална собственост;
в)
събира, анализира и разпространява съответните обективни, съпоставими и надеждни данни относно икономическата стойност на интелектуалната собственост и нейния принос за икономическия растеж, благосъстоянието, иновациите, творчеството, културното разнообразие, създаването на работни места за висококвалифицирани специалисти и разработването на висококачествени продукти и услуги в рамките на Съюза;
г)
предоставя редовни оценки и конкретни доклади по икономически сектори, географски области и вид нарушавани права на интелектуална собственост, в които наред с другото се оценяват последиците от нарушенията на правата на интелектуална собственост за обществото и икономиката, включително се оценяват последиците за малките и средните предприятия, както и за здравеопазването, околната среда, безопасността и сигурността;
д)
събира, анализира и разпространява информация относно най-добрите практики сред представителите, заседаващи в Обсерваторията, и ако е приложимо, отправя препоръки относно стратегии, основани на такива практики;
е)
изготвя доклади и публикации за повишаване на осведомеността сред гражданите на Съюза относно въздействието на нарушенията на правата на интелектуална собственост и за тази цел организира конференции, мероприятия и заседания на европейско и международно равнище и подпомага национални и общоевропейски действия, включително онлайн и офлайн кампании, основно чрез предоставянето на данни и информация;
ж)
наблюдава разработването на нови конкурентоспособни бизнес модели, които разширяват законното предлагане на културно и творческо съдържание, насърчават обмена на информация и повишават осведомеността на потребителите в това отношение;
з)
разработва и организира онлайн и други форми на обучение за националните служители, участващи в закрилата на правата на интелектуална собственост;
и)
организира ad hoc заседания на експерти, включително срещи на експерти от академичните среди и заседания на съответните представители на гражданското общество, за подпомагане на нейната работа по настоящия регламент;
й)
набелязва и популяризира технически средства за специалисти и техники за сравнение, включително системи за засичане и проследяване, които спомагат за различаване на оригиналните от фалшифицираните продукти;
к)
работи съвместно с национални органи и Комисията за разработването на онлайн мрежа за улесняване на обмена на информация за нарушения на правата на интелектуална собственост между публичните администрации, органи и организации в държавите-членки, занимаващи се със закрилата и гарантирането на спазването на тези права;
л)
работи в сътрудничество с централните служби за индустриална собственост на държавите-членки, включително Службата за интелектуална собственост на Бенелюкс и органите на други държави-членки, извършващи дейност в областта на правата на интелектуална собственост, и осигурява взаимодействие между тях с цел разработване и популяризиране на техники, умения и инструменти, свързани с гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост, включително програми за обучение и осведомителни кампании;
м)
разработва, като се консултира с държавите-членки, програми за предоставяне на техническа помощ за трети държави, а също така разработва и изпълнява конкретни програми за обучение и мероприятия за длъжностни лица от трети държави, участващи в закрилата на правата на интелектуална собственост;
н)
по искане на Комисията ѝ отправя препоръки по въпроси, попадащи в приложното поле на настоящия регламент;
о)
провежда сходни дейности, необходими на Службата за изпълнение на задачите, предвидени в параграф 1.
3. При изпълнение на задачите и дейностите, посочени в параграфи 1 и 2, Службата спазва действащите разпоредби на правото на Съюза относно защитата на данните.
Член 3
Финансиране
Службата гарантира по всяко време, че за провеждането на възложените ѝ с настоящия регламент дейности се използват нейни собствени бюджетни средства.
Член 4
Заседания в рамките на Обсерваторията
1. За целите на провеждането на дейностите, посочени в член 2, параграф 2, Службата кани на заседанията в рамките на Обсерваторията най-малко веднъж годишно представители на публични администрации, органи и организации в държавите- членки, занимаващи се със закрилата на права на интелектуална собственост, както и представители на частния сектор с цел участието им в работата на Службата съгласно настоящия регламент.
2. Представителите на частния сектор, поканени на заседанията в рамките на Обсерваторията, включват широка, представителна и балансирана гама от органи на Съюза и на държавите-членки от различните икономическите сектори, включително творческите отрасли, които са засегнати в най-голяма степен от нарушенията на правата на интелектуална собственост или имат най-голям опит в борбата срещу тези нарушения.
Организациите на потребителите, малките и средните предприятия, авторите и другите творци трябва да бъдат подходящо представени.
3. Службата кани всяка държава-членка да изпрати на заседанията в рамките на Обсерваторията най-малко по един представител на публичната си администрация. В тази връзка държавите-членки осигуряват приемственост в работата на Обсерваторията.
4. Заседанията, посочени в параграф 1, могат да се допълват от работни групи в рамките на Обсерваторията, съставени от представители на държавите-членки и представители на частния сектор.
5. Когато е целесъобразно, освен посочените в параграф 1 заседания Службата организира заседания, на които присъстват:
а)
представители на публични администрации, органи и организации в държавите-членки; или
б)
представители на частния сектор.
6. Членове на Европейския парламент или други негови представители и представители на Комисията се канят на всички заседания, предвидени в настоящия член, като участници или като наблюдатели, в зависимост от случая.
7. Имената на присъстващите представители, дневният ред и протоколите от заседанията, посочени в настоящия член, се публикуват на електронната страница на Службата.
Член 5
Задължения за информиране
1. Когато е целесъобразно, в съответствие с националното законодателство, включително законодателството, уреждащо обработването на лични данни, по искане на Службата или по собствена инициатива държавите-членки:
а)
информират Службата за своите общи политики и стратегии относно гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост и за всички промени в тях;
б)
предоставят наличните статистически данни относно нарушенията на правата на интелектуална собственост;
в)
информират Службата за значима съдебна практика.
2. Без да се засяга законодателството, уреждащо обработването на лични данни и защитата на поверителна информация, представителите на частния сектор, заседаващи в рамките на Обсерваторията, при възможност и по искане на Службата:
а)
информират Службата за политиките и стратегиите в тяхната област на дейност относно гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост и за всички промени в тях;
б)
предоставят статистически данни относно нарушения на правата на интелектуална собственост в тяхната област на дейност.
Член 6
Службата
1. Съответните разпоредби от дял XII от Регламент (ЕО) № 207/2009 се прилага по отношение на изпълнението на задачите и дейностите, предвидени съгласно настоящия регламент.
2. Председателят на Службата приема вътрешните административни указания и публикува съобщенията, необходими за изпълнението на всички задачи, възложени на Службата с настоящия регламент, като упражнява правомощията, предоставени с член 124 от Регламент (ЕО) № 207/2009.
Член 7
Съдържание на работната програма и доклада за дейността
1. Службата изготвя годишна работна програма, в която по подходящ начин се определя приоритетът на дейностите по настоящия регламент, както и на заседанията в рамките на Обсерваторията, в съответствие с политиките и приоритетите на Съюза в областта на закрилата на правата на интелектуална собственост и в сътрудничество с посочените в член 4, параграф 5, буква а) представители.
2. Посочената в параграф 1 работна програма се предоставя за сведение на административния съвет на Службата.
3. Докладът за дейността, предвиден в член 124, параграф 2, буква г) от Регламент (ЕО) № 207/2009, съдържа най-малко следната информация относно задачите и дейностите на Службата по настоящия регламент:
а)
преглед на основните дейности, проведени през предходната календарна година;
б)
постигнати през предходната календарна година резултати, когато е уместно - придружени от отчети, в които се анализира положението в различните промишлени и продуктови сектори;
в)
обща оценка на изпълнението на задачите на Службата, предвидени в настоящия регламент и в работната програма, изготвена съгласно параграф 1;
г)
преглед на дейностите, които Службата възнамерява да провежда в бъдеще;
д)
наблюдения относно гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост и евентуалните бъдещи политики и стратегии, включително относно начините за засилване на ефективното сътрудничество с държавите-членки и между тях;
е)
обща оценка на подходящото представителство в Обсерваторията на всички участници, посочени в член 4, параграф 2.
Преди да представи доклада пред Европейския парламент, Комисията и административния съвет, председателят на Службата провежда консултации с представителите, посочени в член 4, параграф 5, буква а), относно съответните части от доклада.
Член 8
Оценка
1. Комисията приема доклад за оценка прилагането на настоящия регламент до 6 юни 2017 г.
2. В доклада за оценка се прави оценка на действието на настоящия регламент, по-специално по отношение на въздействието му върху гарантирането на спазването на правата на интелектуална собственост във вътрешния пазар.
3. При изготвянето на доклада за оценка Комисията провежда консултации със Службата, държавите-членки и представителите, заседаващи в Обсерваторията, по въпросите, посочени в параграф 2.
4. Комисията предава доклада за оценка на Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет и предприема широки консултации по доклада за оценка със заинтересовани страни.
Член 9
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Страсбург на 19 април 2012 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 386/2012/EU RENDELETE
(2012. április 19.)
a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalnak (védjegyek és formatervezési minták) a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos feladatokkal, ideértve a közszféra és a magánszektor képviselőinek a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjaként történő összehívásával való megbízásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére és 118. cikkének első bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Unió gazdasági jóléte a kreativitás és az innováció fenntartásán nyugszik. Ezért az Unió jövőbeli prosperitásának biztosítása során elengedhetetlenek az ezek hatékony védelmét szolgáló intézkedések.
(2)
A szellemi tulajdonjogok alapvető üzleti vagyoni értékek, amelyek hozzájárulnak annak biztosításához, hogy az alkotók és a feltalálók megkapják a munkájuk méltányos ellenértékét, továbbá, hogy a kutatásba és az új ötletekbe eszközölt befektetésük védve legyen.
(3)
A szellemi tulajdonjogok megalapozott, összehangolt és progresszív megközelítése alapvetően fontos az európai digitális menetrendet is tartalmazó Európa 2020 stratégia céljainak elérésére irányuló törekvés során.
(4)
A szellemi tulajdoni jogsértések számának folyamatos növekedése nemcsak az Unió gazdaságát veszélyezteti, hanem sok esetben az uniós fogyasztók egészségét és biztonságát is. Ezért hatékony, azonnali és összehangolt cselekvésre van szükség nemzeti, európai és globális szinten is annak érdekében, hogy e jelenséggel sikeresen fel lehessen venni a harcot.
(5)
A hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai tervről szóló, 2008. szeptember 25-i tanácsi állásfoglalásban (3) előirányzott, a szellemi tulajdonjogokról szóló átfogó stratégia összefüggésében a Tanács felkérte a Bizottságot arra, hogy hozzon létre egy európai megfigyelőközpontot a hamisítás és a kalózkodás területén. A Bizottság ezért a közszféra és a magánszektor részvételével szakértői hálózatot alakított ki, amelynek feladatait a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről szóló közleményében határozta meg. A hamisítás és a kalózkodás európai megfigyelőközpontjának nevét szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjára (a továbbiakban: a Megfigyelőközpont) kell változtatni.
(6)
Az említett közlemény megállapította, hogy a Megfigyelőközpontnak a szellemi tulajdoni jogsértésekre vonatkozó információk és adatok összegyűjtésének, figyelemmel kísérésének és elemzésének központi erőforrásaként kell szolgálnia. Együttműködési platformként kell működnie a nemzeti hatóságok képviselői és az érdekeltek között, hogy megoszthassák egymással elképzeléseiket és szakértelmüket a legjobb gyakorlatokat illetően, és közös jogérvényesítési stratégiákra vonatkozó ajánlásokat fogalmazhassanak meg a politikai döntéshozók számára. A közlemény rendelkezik arról, hogy a Megfigyelőközpont gazdái és irányítói a Bizottság szolgálatai lesznek.
(7)
A Tanács a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítéséről szóló, 2010. március 1-jei állásfoglalásában (4) felkérte a Bizottságot, a tagállamokat és az ipart arra, hogy a Megfigyelőközpontot lássák el a hamisítás és szerzői jogi kalózkodás terén rendelkezésre álló megbízható és összehasonlítható adatokkal, és - a Megfigyelőközpont keretében - együttesen dolgozzanak ki és fogadjanak el a további információk gyűjtésére vonatkozó terveket. A Tanács továbbá felkérte a Megfigyelőközpontot, hogy minden évben tegyen közzé átfogó éves jelentést a hamisítás és szerzői jogi kalózkodás elterjedtségéről, mértékéről és fő jellemzőiről, valamint a belső piacra gyakorolt hatásáról. Az éves jelentést a tagállami hatóságok, a Bizottság és a magánszektor által e célra szolgáltatott vonatkozó információ felhasználásával, az adatvédelmi jogszabályokkal összhangban kell elkészíteni. A Tanács emellett elismerte a kulturális és kreatív tartalmak jogszerű kínálatát bővítő, és egyúttal a szellemi tulajdoni jogsértéseket megelőző és az ilyen jogsértések ellen küzdő új versenyképes üzleti modellek kidolgozásának jelentőségét is, amelyek a gazdasági növekedés, a foglalkoztatás és a kulturális sokszínűség megerősítésének elengedhetetlen eszközei.
(8)
A Tanács az európai uniós védjegyrendszer jövőbeli felülvizsgálatáról szóló, 2010. május 25-i következtetéseiben (5) felkérte a Bizottságot arra, hogy teremtse meg a jogi alapját a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (a továbbiakban: a Hivatal) jogérvényesítéssel kapcsolatos tevékenységekbe történő bevonásának, ideértve a hamisítás elleni küzdelmet is, különösen a nemzeti védjegyhivatalokkal és a Megfigyelőközponttal való együttműködés elmélyítése révén. Ebben a tekintetben a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) rendelkezik többek között a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és a Bizottság közötti együttműködés elősegítését célzó egyes intézkedésekről, ideértve az információcserét is.
(9)
Az Európai Parlament a biztonság és az alapvető szabadságjogok interneten történő megerősítéséről szóló, 2009. március 26-i ajánlásában (7) javasolta, hogy a Tanács a korlátlan és biztonságos internet-hozzáférés fenntartása mellett ösztönözze a magán- és a közszféra együttműködését a bűnüldözési együttműködés fokozásában.
(10)
Az Európai Parlament a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok belső piaci érvényesítésének megerősítéséről szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalásában (8) felhívta a tagállamokat és a Bizottságot arra, hogy a Hivatal és a szellemitulajdon-védelmi nemzeti hivatalok közötti együttműködést terjesszék ki a szellemi tulajdoni jogsértések elleni küzdelemre is.
(11)
Az Európai Parlament a kulturális és kreatív ágazatokban rejlő potenciál felszabadításáról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalásában (9) sürgette a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a kis- és középvállalkozások speciális problémáit a szellemi tulajdonjogaik érvényesítése során, valamint támogassa a legjobb gyakorlatokat és a hatékony módszereket e jogok tiszteletben tartása tekintetében.
(12)
Az Európai Parlament a személyes adatok Európai Unión belüli védelmének átfogó megközelítéséről szóló, 2011. július 6-i állásfoglalásában (10) felhívta a Bizottságot, hogy biztosítsa a teljes körű harmonizációt és jogbiztonságot, ugyanakkor gondoskodjon az egyének egységes és magas szintű védelméről minden körülmények között.
(13)
A Megfigyelőközpontra ruházott feladatok mértékére tekintettel megoldást kell találni a feladatai elvégzéséhez megfelelő és fenntartható infrastruktúra biztosítására.
(14)
A közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (11) rendelkezik a Hivatal és a tagállami bíróságok, illetve hatóságok közötti igazgatási együttműködésről, valamint a kiadványok cseréjéről a Hivatal és a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalai között. Ennek alapján alakította ki a Hivatal a szellemi tulajdonjogok védelme terén tevékenykedő nemzeti hivatalokkal való együttműködést. Ennek köszönhetően a Hivatal már jelentős mértékben rendelkezik az ahhoz szükséges tapasztalattal és szakértelemmel, hogy a Megfigyelőközpont feladatai területén megfelelő és fenntartható infrastruktúrát biztosítson.
(15)
A Hivatal tehát alkalmas arra, hogy e feladatok ellátásával megbízzák.
(16)
Ezeknek a feladatoknak a 2004/48/EK irányelv hatálya alá tartozó valamennyi szellemi tulajdonjogra vonatkozniuk kell, mivel sok esetben a jogsértő cselekmény egyszerre többféle szellemi tulajdonjogot is érint. Továbbá ahhoz, hogy a fennálló helyzetről az érintettek teljes képet kapjanak, és hogy lehetővé váljon átfogó stratégiák kidolgozása a szellemi tulajdoni jogsértések csökkentése érdekében, a fent említett szellemi tulajdonjogok teljes körével kapcsolatos adatokra és a legjobb gyakorlatok megosztására van szükség.
(17)
A Hivatal által elvégzendő feladatok összekapcsolhatók a 2004/48/EK irányelvben meghatározott jogérvényesítési és jelentéstételi intézkedésekkel. A Hivatalnak ezért olyan szolgáltatásokat kell nyújtania a nemzeti hatóságok vagy gazdasági szereplők részére, amelyek különösen az irányelv egységes végrehajtását érintik, és amelyek feltehetően megkönnyítik az irányelv alkalmazását. A Hivatal feladatait emiatt úgy kell tekinteni, hogy azok szorosan kapcsolódnak a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseit közelítő aktusok tárgyához.
(18)
A Hivatal által összehívott Megfigyelőközpontnak a Hivatal szakértelmének, tapasztalatainak és erőforrásainak felhasználásával a szellemi tulajdoni jogsértésekkel kapcsolatos információkat és adatokat kezelő kiválósági központtá kell válnia.
(19)
A Hivatalnak fórumot kell biztosítania a hatóságok és a magánszektor közötti kapcsolatfelvételre, amely biztosítja a szellemi tulajdonjogok értékére és e jogok megsértésére vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható adatok összegyűjtését, elemzését és terjesztését, meghatározza és népszerűsíti a szellemi tulajdonjogok érvényesítését szolgáló legjobb gyakorlatokat és stratégiákat, valamint tudatosítja a közvéleményben a szellemi tulajdoni jogsértések hatását. A Hivatalnak ezenkívül további feladatokat is el kell látnia, mint például a szellemi tulajdonjogok értékének jobb tudatosítását, a kulturális és kreatív tartalmak jogszerű kínálatát bővítő, új versenyképes üzleti modellekre vonatkozó információcsere ösztönzését, a szellemi tulajdonjogok érvényesítésében részt vevő személyek szakértelmének megfelelő képzési intézkedések révén történő növelését, a hamisítás megelőzését szolgáló technikai ismeretek bővítését, valamint a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel való együttműködés fejlesztését. A Bizottságot be kell vonni a Hivatal által e rendelet értelmében végzett tevékenységekbe.
(20)
A Hivatalnak így elő kell mozdítania és támogatnia kell a nemzeti hatóságoknak, a magánszektornak és az uniós intézményeknek a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos tevékenységeit és különösen az e jogok megsértése elleni küzdelemben folytatott tevékenységeiket. A Hivatal e rendelet szerinti hatásköreinek gyakorlása nem akadályozza a tagállamokat saját hatásköreik gyakorlásában. A Hivatal e rendelet szerinti feladatai és tevékenységei nem terjednek ki az illetékes hatóságok által folytatott egyedi műveletekben vagy vizsgálatokban való részvételre.
(21)
E feladatok leghatékonyabb ellátása érdekében a Hivatalnak konzultálnia kell és együtt kell működnie más, nemzeti, európai és adott esetben nemzetközi szintű hatóságokkal, szinergiákat kell létrehoznia az e hatóságok által folytatott tevékenységekkel, valamint el kell kerülnie az egymást átfedő intézkedéseket.
(22)
A Hivatalnak saját költségvetéséből kell finanszíroznia a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos feladatokat és tevékenységeket.
(23)
Amikor a Hivatal a tevékenysége során összehívja a Megfigyelőközpontot, a magánszektor képviselői vonatkozásában reprezentatív módon kell bevonnia a szellemi tulajdoni jogsértések elleni küzdelemben leginkább érintett vagy legtapasztaltabb gazdasági ágazatokat - ideértve a kreatív iparágakat is -, különösen a jogosultak - ideértve a szerzőket és egyéb alkotókat -, valamint az internetes közvetítők képviselőit. A fogyasztók és a kis- és középvállalkozások megfelelő képviseletét is biztosítani kell.
(24)
Az e rendelet által a tagállamok és a magánszektor számára előírt tájékoztatási kötelezettségek nem okozhatnak szükségtelen adminisztratív terheket, és törekedniük kell az átfedések elkerülésére a meglévő uniós jelentéstételi követelmények alapján a tagállamok és a magánszektor uniós intézményekhez rendelt képviselői által már szolgáltatott adatok tekintetében.
(25)
Mivel e rendelet célját, nevezetesen a Hivatal szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos feladatokkal való megbízását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy és hatály
Ez a rendelet a Belső Piaci Harmonizációs Hivatalt (védjegyek és formatervezési minták) (a továbbiakban: a Hivatal) a nemzeti hatóságok, a magánszektor és az uniós intézmények által a 2004/48/EK irányelv hatálya alá tartozó szellemi tulajdoni jogsértések elleni küzdelem terén folytatott tevékenységek előmozdítására és támogatására irányuló feladatokkal bízza meg. A Hivatal e feladatok végrehajtása során megszervezi, irányítja és támogatja a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontja (a továbbiakban: a Megfigyelőközpont) keretében összehívott szakértők, hatóságok és érintett felek összegyűlését.
A Hivatal e rendelet szerinti feladatai és tevékenységei nem terjednek ki az illetékes hatóságok által folytatott egyedi műveletekben vagy vizsgálatokban való részvételre.
2. cikk
Feladatok és tevékenységek
(1) A Hivatal feladatai a következők:
a)
a szellemi tulajdon értékének fokozottabb tudatosítása;
b)
a szellemi tulajdoni jogsértések elterjedtségének és hatásának fokozottabb tudatosítása;
c)
a szellemi tulajdonjogok védelmét szolgáló, a közszférában és a magánszektorban bevált gyakorlatokra vonatkozó ismeretek bővítése;
d)
a szellemi tulajdoni jogsértések hatásaival kapcsolatban a polgárokban kialakuló érzékenység növelésének támogatása;
e)
a szellemi tulajdonjogok érvényesítésében részt vevő személyek szaktudásának bővítése;
f)
a szellemi tulajdoni jogsértések megelőzésére és kezelésére szolgáló technikai eszközökre vonatkozó ismeretek bővítése, ideértve azokat a helymeghatározási és nyomonkövetési rendszereket is, amelyek segítenek megkülönböztetni az eredeti termékeket a hamisítványoktól;
g)
a szellemi tulajdonjogok terén tevékenykedő tagállami hatóságok közötti, az e jogok érvényesítésével kapcsolatos internetes információcsere javítását segítő mechanizmusok biztosítása, és az e hatóságokkal folytatott és az e hatóságok közötti együttműködés erősítése;
h)
a harmadik országbeli szellemitulajdon-védelmi hivatalokkal való nemzetközi együttműködés erősítésén való munkálkodás a tagállamokkal konzultálva, a szellemi tulajdonjogok érvényesítését szolgáló stratégiák kialakítása és technikák, képességek és eszközök kifejlesztése céljából.
(2) A 7. cikk értelmében elfogadott munkaprogramnak megfelelően és az uniós joggal összhangban az (1) bekezdésben meghatározott feladatok ellátása során a Hivatal a következő tevékenységeket végzi:
a)
kialakítja a szellemi tulajdoni jogsértésekre vonatkozó független, objektív, összehasonlítható és megbízható adatok összegyűjtésének, elemzésének és jelentésének átlátható módszertanát;
b)
összegyűjti, elemzi és terjeszti a szellemi tulajdoni jogsértésekre vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható adatokat;
c)
összegyűjti, elemzi és terjeszti a szellemi tulajdon gazdasági értékére és a gazdasági növekedéshez, a jóléthez, az innovációhoz, a kreativitáshoz, a kulturális sokszínűséghez, a színvonalas munkahelyek teremtéséhez és az Unión belüli jó minőségű termékek és szolgáltatások előállításához történő hozzájárulására vonatkozó objektív, összehasonlítható és megbízható adatokat;
d)
gazdasági ágazatonként, földrajzi térségenként és a megsértett szellemi tulajdonjogok egyes típusaira elvégzett rendszeres értékeléseket és egyedi jelentéseket készít, amelyek többek között a szellemi tulajdoni jogsértések társadalmi és gazdasági hatásait - ideértve a kis- és középvállalkozásokra gyakorolt hatásokat is -, valamint azok egészségügyi, környezeti és biztonsági hatásait értékelik;
e)
összegyűjti, elemzi és terjeszti a legjobb gyakorlatokra vonatkozó információkat a Megfigyelőközpontként tevékenykedő képviselők között, és szükség esetén stratégiákra vonatkozó ajánlásokat fogalmaz meg az ilyen gyakorlatok alapján;
f)
jelentéseket és kiadványokat készít annak érdekében, hogy az uniós polgárok átfogóbban megismerjék a szellemi tulajdoni jogsértések hatásait, továbbá e célból európai és nemzetközi szintű konferenciákat, eseményeket és találkozókat szervez, valamint nemzeti és páneurópai fellépéseket - ideértve az online és offline kampányokat is - támogat elsősorban adatok és információk szolgáltatása révén;
g)
nyomon követi a kulturális és kreatív tartalmak jogszerű kínálatát bővítő új versenyképes üzleti modellek kidolgozását, ösztönzi az információcserét, és növeli a fogyasztói tudatosságot e tekintetben;
h)
internetes és egyéb formában megvalósított képzéseket dolgoz ki és szervez a szellemi tulajdonjogok védelmében részt vevő nemzeti tisztviselők számára;
i)
eseti találkozókat szervez szakértők - többek között tudományos szakértők és a civil társadalom érintett képviselői - számára a Hivatal e rendelet szerinti munkájának támogatására;
j)
szakembereknek szánt technikai eszközöket és teljesítményértékelési technikákat azonosít és népszerűsít, ideértve az olyan helymeghatározási és nyomonkövetési rendszereket is, amelyek segítenek megkülönböztetni az eredeti termékeket a hamisítványoktól;
k)
együttműködik a nemzeti hatóságokkal és a Bizottsággal egy, a szellemi tulajdoni jogsértésekkel kapcsolatos információknak az e jogok védelmével és érvényesítésével foglalkozó tagállami közigazgatási szervek, testületek és szervezetek közötti cseréjét előmozdító online hálózat kifejlesztése érdekében;
l)
együttműködik és szinergiákat alakít ki a tagállamok központi iparjogvédelmi hivatalaival, ideértve a Benelux Szabadalmi Hivatalt és más, a szellemi tulajdonjogok terén tevékenykedő tagállami hatóságokat is a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos technikák, szakismeret és eszközök fejlesztése és terjesztése érdekében, ideértve a képzési programokat és a tudatosságnövelő kampányokat is;
m)
a tagállamokkal konzultálva programokat dolgoz ki a harmadik országok számára történő technikai segítségnyújtásra vonatkozóan, továbbá egyedi képzési programokat és eseményeket dolgoz ki és valósít meg a harmadik országokban a szellemi tulajdonjogok védelmében részt vevő tisztviselők számára;
n)
a Bizottság kérésére a rendelet hatálya alá tartozó témákkal kapcsolatban ajánlásokat tesz a Bizottságnak;
o)
hasonló tevékenységeket végez annak érdekében, hogy a Hivatal képes legyen ellátni az (1) bekezdésben meghatározott feladatokat.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben említett feladatok és tevékenységek végrehajtása során a Hivatal betartja az adatvédelemre vonatkozó, hatályos uniós jogi rendelkezéseket.
3. cikk
Finanszírozás
A Hivatal mindenkor gondoskodik arról, hogy az e rendelet által ráruházott tevékenységek megvalósítását saját költségvetéséből finanszírozza.
4. cikk
A Megfigyelőközpont ülései
(1) A 2. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek végrehajtása érdekében a Hivatal legalább évente egyszer meghívja a Megfigyelőközpont üléseire a szellemi tulajdonjogokkal foglalkozó tagállami közigazgatási szervek, testületek és szervezetek képviselőit, valamint a magánszektor képviselőit, a Hivatal e rendelet szerinti munkájában való részvételük céljából.
(2) A magánszektornak a Megfigyelőközpont üléseire meghívott képviselői a szellemi tulajdoni jogsértések elleni küzdelemben leginkább érintett vagy legtöbb tapasztalatot szerzett különböző - többek között a kreatív - gazdasági ágazatokat képviselő uniós és nemzeti testületek széles, reprezentatív és kiegyensúlyozott köréből kerülnek ki.
Biztosítani kell a fogyasztói szervezetek, a kis- és középvállalkozások, a szerzők és egyéb alkotók megfelelő képviseletét.
(3) A Hivatal felkéri valamennyi tagállamot, hogy a Megfigyelőközpont üléseire közigazgatása legalább egy képviselőjét küldje el. E tekintetben a tagállamok biztosítják a Megfigyelőközpont munkájának folyamatosságát.
(4) Az (1) bekezdésben említett ülések a Megfigyelőközponton belüli, a tagállamok képviselőiből és a magánszektor képviselőiből álló munkacsoportokkal is kiegészíthetők.
(5) Adott esetben - és az (1) bekezdésben említett üléseken felül - a Hivatal üléseket szervez, amelyeken részt vesznek:
a)
a tagállami közigazgatási szervek, testületek és szervezetek képviselői; vagy
b)
a magánszektor képviselői.
(6) Az e cikk hatálya alá tartozó valamennyi ülésre - a helyzettől függően résztvevőként vagy megfigyelőként - meghívást kapnak az Európai Parlament tagjai vagy más képviselői, valamint a Bizottság képviselői.
(7) A Hivatal honlapján közzéteszi a részt vevő képviselők nevét, az e cikkben említett ülések napirendjét és jegyzőkönyveit.
5. cikk
Tájékoztatási kötelezettségek
(1) Adott esetben, a nemzeti - többek között a személyes adatok kezelésére vonatkozó - jogszabályokkal összhangban a Hivatal kérésére vagy saját kezdeményezésük alapján a tagállamok:
a)
tájékoztatják a Hivatalt a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatos átfogó politikáikról és stratégiájukról, és ezek módosításairól;
b)
átadják a szellemi tulajdoni jogsértésekről rendelkezésükre álló statisztikai adatokat;
c)
tájékoztatják a Hivatalt a lényeges ítélkezési gyakorlatukról.
(2) A személyes adatok kezelésére vonatkozó jogszabályok és a bizalmas információk védelmének sérelme nélkül a magánszektor Megfigyelőközpontként ülésező képviselői - amennyiben lehetséges - a Hivatal kérésére:
a)
tájékoztatják a Hivatalt a szellemi tulajdonjogok érvényesítésével kapcsolatban a tevékenységi területükön érvényesülő politikákról és stratégiákról, valamint ezek módosításairól;
b)
statisztikai adatokat szolgáltatnak a tevékenységi területükön bekövetkezett, szellemi tulajdoni jogsértésekről.
6. cikk
A Hivatal
(1) A 207/2009/EK rendelet XII. címének vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kell az e rendeletben előírt feladatok és tevékenységek végrehajtására is.
(2) A 207/2009/EK rendelet 124. cikkében ráruházott hatáskörével élve a Hivatal elnöke elfogadja azokat a belső igazgatási utasításokat és közzéteszi azokat az értesítéseket, amelyek szükségesek az e rendelet által a Hivatalra ruházott feladatok elvégzéséhez.
7. cikk
A munkaprogram és a vezetői jelentés tartalma
(1) A Hivatal az e rendelet szerinti tevékenységek és a Megfigyelőközpont ülései tevékenységeinek megfelelő rangsorolása érdekében éves munkaprogramot dolgoz ki a szellemi tulajdonjogok védelmének terén érvényesülő uniós politikákkal és prioritásokkal összhangban, és a 4. cikk (5) bekezdésének a) pontjában említett képviselőikkel együttműködve.
(2) Az (1) bekezdésben említett munkaprogramot tájékoztatás céljából be kell nyújtani a Hivatal igazgatótanácsához.
(3) A 207/2009/EK rendelet 124. cikke (2) bekezdésének d) pontjában előírt vezetői jelentés legalább a Hivatal e rendeletben meghatározott feladataival és tevékenységeivel kapcsolatos következő információkat tartalmazza:
a)
az előző naptári év során végzett fő tevékenységek áttekintését;
b)
az előző naptári év során elért eredményeket, adott esetben a különböző ipari és termékágazatok helyzetét elemző ágazati jelentésekkel együtt;
c)
a Hivatal e rendeletben és az (1) bekezdésnek megfelelően kidolgozott munkaprogramban meghatározott feladatainak teljesítéséről szóló átfogó értékelést;
d)
a Hivatal által a jövőben elvégezni kívánt tevékenységek áttekintését;
e)
észrevételeket a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről, valamint a lehetséges jövőbeli politikákról és stratégiákról, ideértve a tagállamokkal folytatott és a tagállamok közötti hatékony együttműködés fokozásának módjáról szóló észrevételeket is;
f)
a 4. cikk (2) bekezdésében említett valamennyi szereplő megfigyelőközpontbeli megfelelő képviseletének átfogó értékelését.
A vezetői jelentésnek az Európai Parlamenthez, a Bizottsághoz és az igazgatótanácshoz való benyújtása előtt a Hivatal elnöke a jelentés vonatkozó részeiről konzultál a 4. cikk (5) bekezdésének a) pontjában említett képviselőkkel.
8. cikk
Értékelés
(1) A Bizottság 2017. június 6-ig jelentést fogad el e rendelet alkalmazásának értékeléséről.
(2) Az értékelő jelentés értékeli a rendelet megvalósulását, különös tekintettel a szellemi tulajdonjogok belső piaci érvényesítésére gyakorolt hatására.
(3) A Bizottság az értékelő jelentés elkészítése során a (2) bekezdésben említett kérdésekről konzultál a Hivatallal, a tagállamokkal és a Megfigyelőközpontként tevékenykedő képviselőkkel.
(4) A Bizottság az értékelő jelentést megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, és széles körű konzultációt folytat az érintettekkel a jelentésről.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban, 2012. április 19-én.