РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 декември 2010 година
за удължаване на преходния период за придобиването на земеделска земя в Унгария
(текст от значение за ЕИП)
(2010/792/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия,
като взе предвид Акта за присъединяване на Чешката република, Естония, Кипър, Латвия, Литва, Унгария, Малта, Полша, Словения и Словакия, и по-специално точка 2 от глава 3 от приложение X към него,
като взе предвид направеното от Унгария искане,
като има предвид, че:
(1)
В Акта за присъединяване от 2003 г. се предвижда възможността, при посочените в този акт условия Унгария да запази в сила за срок от седем години от датата на присъединяване ограниченията по отношение на придобиването на право на собственост върху земеделска земя от физически лица, които не пребивават в Унгария или не са граждани на Унгария, и от юридически лица, като този период изтича на 30 април 2011 г. Тази възможност представлява временна дерогация от свободното движение на капитали, гарантирано в членове 63-66 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Този преходен период може да бъде удължен само за още три години.
(2)
На 10 септември 2010 г. Унгария изпрати искане за удължаване на преходния период за придобиването на земеделска земя с три години.
(3)
Основната причина за преходния период беше необходимостта да се защитят социално-икономическите условия за селскостопанските дейности в началото на въвеждането на единния пазар и прехода към Общата селскостопанска политика в Унгария. По-специално той следваше да отговори на възникналите опасения относно евентуално въздействие върху селскостопанския сектор на либерализирането на закупуването на земеделска земя, дължащо се на първоначалните големи разлики в цените на земята и доходите, сравнени с Австрия, Белгия, Дания, Финландия, Франция, Германия, Гърция, Ирландия, Италия. Люксембург, Холандия, Португалия, Испания, Швеция и Обединеното кралство (наричани по-нататък „ЕС 15“). Преходният период беше замислен и за да улесни процеса на приватизация и реституция на земеделската земя на фермерите и още в своя доклад от 16 юли 2008 г., озаглавен „Преглед на преходните мерки относно придобиването на селскостопанска недвижима собственост, определени в Договора за присъединяване от 2003 г.“ (по-нататък „междинният преглед“), Комисията подчерта важността от това мерките да бъдат прекратени до края на предвидения преходен период (1).
(4)
Въпреки нарастващото сближаване на продажните цени на земята в Унгария с цените в ЕС 15 след присъединяването на Унгария към Европейския съюз, според информацията, предоставена от Унгария, средните цени на земята в Унгария все още са с 3-20 пъти по-ниски. Макар никога да не може да се очаква, нито да се разглежда като необходимо условие за прекратяването на преходния период пълно сближаване на цените на земята, значителните разлики в цените между Унгария и ЕС 15 все още биха могли да попречат на ефективния напредък в сближаването на цените. Също така продължава да се наблюдава голяма разлика между доходите на работещите в селскостопанския сектор и фермерите в Унгария и в ЕС 15, макар тази разлика да намалява. Освен това според данни от Евростат селскостопанският сектор в Унгария е бил засегнат сравнително тежко от последната световна финансова и икономическа криза, която е довела до най-голямо намаление на реалните селскостопански доходи на един работник в Съюза през 2009 г. (около 30 % спрямо средно 12 % за Съюза). По-ниските доходи са съпроводени от по-неблагоприятни кредитни условия в сравнение с повечето държави от ЕС 15 по отношение на номиналните лихвени проценти и наличния обем на кредити за фермерите. Очакваното нарастване на присъствието на нови финансови институции от ЕС 15 в Унгария след присъединяването на страната беше възпрепятствано от финансовата и икономическа криза.
(5)
Макар през преходния период да е бил отбелязан напредък в процеса на реституция, поради някои трудности, настъпили главно през 2008 г., този процес все още не е приключил. Подобна тенденция се наблюдава по отношение на приватизацията на земеделска земя. Несигурните права на собственост в съчетание с недостатъчно развитите кредитни и застрахователни улеснения за фермерите допълнително отслабват унгарския пазар на земеделска земя и все още затрудняват неговото ефективно функциониране.
(6)
Следователно могат да бъдат споделени предвижданията на унгарските власти, според които премахването на ограниченията на 1 май 2011 г. ще окаже натиск върху цените на земята в Унгария. Освен това се очаква въздействието да бъде усетено в целия сектор предвид големия брой участници, разпокъсаната в голяма степен структура на собствеността на пазара на земеделска земя, която не е претърпяла съществени промени от присъединяването насам, и преобладаващото наемане на земя. Следователно след изтичането на преходния период съществува опасност от сериозни нарушения на унгарския пазар на земеделска земя.
(7)
С оглед на горепосоченото удължаването на преходния период, посочен в точка 2 на глава 3 от приложение X към Акта за присъединяване, следва да бъде удължено с три години.
(8)
Както вече беше подчертано в междинния преглед, за да бъде напълно подготвен за либерализация пазарът, и въпреки неблагоприятните икономически условия, от изключително значение през преходния период ще продължава да бъде подобряването на кредитните и застрахователните улеснения за фермерите и реституцията и приватизацията на земеделска земя.
(9)
По-бързото навлизане на чуждестранен капитал на пазара на земеделска земя също е свързано с евентуални ползи за този пазар в Унгария. Както бе подчертано в междинния преглед, чуждестранните инвестиции в селскостопанския сектор биха имали и важно дългосрочно въздействие върху предоставянето на капитал и знания, функционирането на пазарите на земя и земеделската производителност. Постепенното намаляване на ограниченията по отношение на придобиването от чужденци на право на собственост върху земеделска земя през преходния период би допринесло и за подготовката на пазара за пълна либерализация,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Преходният период за придобиването на земеделска земя в Унгария, посочен в точка в 2 от глава 3 от приложение X към Акта за присъединяване от 2003 г., се удължава до 30 април 2014 г.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставен в Брюксел на 20 декември 2010 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. december 20.)
a magyarországi mezőgazdasági földterületek szerzésére vonatkozó átmeneti időszak meghosszabbításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2010/792/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésére,
tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányára és különösen annak X. melléklete 3. fejezetének 2. pontjára,
tekintettel a Magyarország által beterjesztett kérelemre,
mivel:
(1)
A 2003-as csatlakozási okmány úgy rendelkezik, hogy Magyarország az ott rögzített feltételek szerint a csatlakozást követő, 2011. április 30-án lejáró hétéves időszakra fenntarthatja a nem Magyarországon lakó vagy nem magyar állampolgár természetes személyek, illetve a jogi személyek általi, mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó tilalmat. Ez az Európai Unió működéséről szóló szerződés 63-66. cikke által biztosított szabad tőkemozgás alóli átmeneti kivételt jelent. Ez az átmeneti időszak kizárólag további három évvel hosszabbítható meg.
(2)
2010. szeptember 10-én Magyarország kérelmezte a mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó átmeneti időszak három évvel történő meghosszabbítását.
(3)
Ezen átmeneti időszakra főleg azért volt szükség, hogy az egységes piac bevezetésének és a közös gazdaságpolitikára való áttérésnek a kezdetén megőrizzék a mezőgazdasági tevékenységek társadalmi-gazdasági feltételeit Magyarországon. Az intézkedések célja különösen az volt, hogy a föld ára és a jövedelmek között kezdetben meglévő, Ausztriával, Belgiummal, Dániával, Finnországgal, Franciaországgal, Németországgal, Görögországgal, Írországgal, Olaszországgal, Luxemburggal, Hollandiával, Portugáliával, Spanyolországgal, Svédországgal és az Egyesült Királysággal (a továbbiakban: EU-15) összehasonlítva hatalmas különbségek miatt a mezőgazdasági földterület megszerzésének liberalizálása által az agrárágazatra gyakorolt átmeneti hatással kapcsolatos aggályokat eloszlassa. Az átmeneti időszak célja volt továbbá az is, hogy megkönnyítsék a privatizációs folyamatot és a gazdálkodók mezőgazdasági termőfölddel való kárpótlását, és a Bizottság a 2003. évi csatlakozási szerződésben a mezőgazdasági földingatlanok szerzésére megállapított átmeneti rendelkezések felülvizsgálatáról szóló, 2008. július 16-i jelentésében (a továbbiakban: félidős felülvizsgálat) már hangsúlyozta annak fontosságát, hogy e szakpolitika az előirányzott átmeneti időszak végére befejeződjön (1).
(4)
Annak ellenére, hogy a magyarországi földárak egyre jobban közelítenek a Magyarország Európai Unióhoz való csatlakozását követően az EU-15-ben jellemző árakhoz, a Magyarország által benyújtott információk alapján még mindig három-hússzoros a különbség az átlagos földárak tekintetében. Jóllehet a földárak teljes konvergenciája soha nem volt elvárt, sem az átmeneti időszak megszüntetésének szükséges feltétele, a Magyarország és az EU-15 közötti jelentős árkülönbségek mégis olyan nagyok, hogy továbbra is akadályozhatják az árkonvergencia felé való zökkenőmentes előrehaladást. Hasonlóképpen csökkent ugyan, de továbbra is fennáll a magyarországi mezőgazdasági dolgozók és termelők jövedelme és az EU-15-beli jövedelem közötti eltérés. Emellett az Eurostat adatai alapján a magyarországi mezőgazdasági ágazatot viszonylag súlyosan érintette a jelenlegi globális pénzügyi és gazdasági válság, és 2009-ben a dolgozónkénti mezőgazdasági reáljövedelem a legnagyobb mértékben esett vissza az Unióban (30 százalékkal a 12 százalékos uniós átlaghoz képest). Az alacsonyabb jövedelemhez az EU-15 országokéhoz képest rosszabb hitelfeltételek társultak, a nominális kamatlábak és a mezőgazdasági termelők számára elérhető hitelek volumene tekintetében egyaránt. A pénzügyi és gazdasági válság megakadályozta, hogy a várakozásoknak megfelelően Magyarországon a csatlakozás után megnövekedjen az EU-15 országaiból származó, új pénzügyi intézmények jelenléte.
(5)
Jóllehet a kárpótlás folyamata előrehaladt az átmeneti időszak alatt, nehézségekbe ütközik, különösen 2008 óta, és ezért még nem fejeződött be. Ugyanez a tendencia figyelhető meg a mezőgazdasági földterületek privatizációja kapcsán is. A bizonytalan tulajdoni viszonyok, valamint a gazdálkodók alulfejlett hitel- és biztosítási lehetőségei tovább gyengítik a magyar mezőgazdasági földterületek piacát és továbbra is akadályozzák megfelelő működését.
(6)
Mindezt szem előtt tartva (a magyar hatóságok szerint is) feltételezhető, hogy a korlátozás 2011. május 1-jével történő feloldása nyomást gyakorolna a magyarországi földárakra. Ezenfelül, figyelembe véve a résztvevők magas számát, a mezőgazdasági földterületek piacának igen széttöredezett tulajdonosi struktúráját, amely a csatlakozás óta nem változott jelentősen, valamint a földbérlet túlsúlyát, a hatás valószínűleg az egész ágazatban érezhető lenne. Ezért az átmeneti időszak lejártával a magyar mezőgazdasági földterületek piacán súlyos zavarok kialakulása fenyeget.
(7)
Biztosítani kell ezért a csatlakozási okmány X. melléklete 3. fejezetének 2. pontjában említett átmeneti időszak hároméves meghosszabbítását.
(8)
Annak érdekében, hogy a piac teljes mértékben felkészüljön a liberalizációra, továbbra is rendkívül fontos - még kedvezőtlen gazdasági körülmények között is -, hogy elősegítsék olyan tényezők javulását, mint a gazdálkodók hitel- és biztosítási lehetőségei, és a mezőgazdasági földterületek kárpótlása és privatizációja az átmeneti időszak során, amint azt a félidős értékelés is hangsúlyozta.
(9)
A mezőgazdasági földterületek piacán a külföldi tőke fokozott beáramlása potenciális előnyt jelenthet Magyarország ezen piaca számára. A félidős értékelésben kiemeltek szerint a külföldiek mezőgazdasági befektetései hosszú távon jelentős hatással lehetnek a tőke és a know-how biztosítására, a földpiacok működésére és a mezőgazdasági termelékenységre. A külföldi tulajdonlás korlátozásának fokozatos lazítása az átmeneti időszakban szintén hozzájárulna a piac teljes liberalizációra való felkészítéséhez,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Magyarországon a mezőgazdasági földterület megszerzésére vonatkozó, a csatlakozási okmány X. melléklete 3. fejezetének 2. pontjában említett átmeneti időszakot 2014. április 30-ig meg kell hosszabbítani.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2010. december 20-án.