РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 23 февруари 2011 година
относно държавна помощ C 48/08 (ex NN 61/08), предоставена от Гърция на Ellinikos Xrysos SA
(нотифицирано под номер C(2011) 1006)
(само текстът на гръцки език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/452/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението, с което Комисията реши да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, (1) по отношение на мярка за помощ № C 48/2008 (ex NN 61/2008) (2),
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с цитираните по-горе разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I ПРОЦЕДУРА
(1)
На 9 юли 2007 г. Комисията получи жалба, в която се твърди, че Гърция е предприела две мерки за предоставяне на държавна помощ на Ellinikos Xrysos SA (наричано по-долу: „Ellinikos Xrysos“). След обмен на информация, на 10 декември 2008 г. Комисията откри официална процедура по разследване на предполагаемите мерки.
(2)
Гърция представи мненията си относно решението за откриване на Комисията на 23 февруари 2009 г.
(3)
Решението за откриване беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 10 март 2009 г. (3) Бяха получени мнения от четири заинтересовани страни: от Ellinikos Xrysos, получателят на предполагаемите мерки, на 10 април 2009 г.; от European Goldfields Ltd, основният акционер в Ellinikos Xrysos, на 10 април 2009 г.; от синдикатите на мини Cassandra на 2 април 2009 г.; от Hellenic Mining Watch, гръцко дружество с предмет на дейност „опазване на околната среда и обществеността от отрицателните въздействия на минното дело и опазване на националното богатство“ (4), на 6 април 2009 г.
(4)
Мненията бяха предадени на Гърция с писма от 6 май 2009 г. и 7 юли 2009 г. Гърция отговори на мненията на заинтересованите страни с писма от 3 юни 2009 г., 20 юли 2009 г. и 23 септември 2009 г.
(5)
Комисията изиска допълнителна информация от гръцките органи с писма от 19 юни 2009 г., 11 декември 2009 г. и 22 април 2010 г., на които Гърция и Ellinikos Xrysos отговориха с писма от 23 юли 2009 г., 29 юли 2009 г., 15 януари 2010 г., 11 февруари 2010 г., 12 февруари 2010 г., 4 май 2010 г. и 27 май 2010 г. Беше осъществен допълнителен неофициален обмен на информация по електронна поща през май 2010 г. между службите на Комисията и гръцките органи. Бяха проведени срещи между службите на Комисията и гръцките органи на 11 февруари 2009 г. и 24 юни 2010 г. и между службите на Комисията и предполагаемия получател на 2 февруари 2009 г. и 26 юни 2009 г.
II ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
II.а. ОСНОВНА ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО ПРАВАТА И РАЗРЕШИТЕЛНИТЕ ЗА ЕКСПЛОАТАЦИЯ НА МИНИ
(6)
Право за експлоатация на мини е правото на влизане във владение и заемане на конкретен поземлен участък с цел обработването му или чрез подземни изкопни работи, или чрез открити минни работи за добиване на минерални руди от находища, които могат да се намират в този участък. Това право се прехвърля заедно с имота, на който ще бъдат извършвани минни работи, като неразделна част от него.
(7)
Правото за експлоатация на мини се различава от разрешителното за експлоатация на мини, което представлява лицензия за осъществяване на минни операции. Това разрешително се предоставя от компетентните органи след оценка на предоставените доклад за осъществимост и екологични изследвания. В разглеждания случай, към момента на продажбата от 2003 г., разрешителните за експлоатация на мини се предоставят от Министерството на развитието.
II.б. ПОЛУЧАТЕЛЯТ
(8)
Ellinikos Xrysos е голямо минодобивно дружество с предмет на дейност добив на злато, мед, олово, сребро и цинк. През 2009 г. то реализира оборот в размер на 44,7 млн. EUR (с доходи след данъчно облагане в размер на 1,7 млн. EUR) и в него работят около 350 служители. Към момента на предоставяне на разглежданите мерки за помощ (вж. параграфи 11 и 16-18) Ellinikos Xrysos е голямо предприятие, тъй като то е свързано с голямо предприятие. В съответствие с Препоръка 2003/361/ЕО на Комисията от 6 май 2003 г. относно определянето на микропредприятията и на малките и средни предприятия (5): a) категорията на микропредприятията и малките и средни предприятия (МСП) включва предприятия, в които работят по-малко от 250 лица, и които имат годишен оборот, ненадвишаващ 50 млн. EUR, и/или общ годишен баланс, който не надвишава 43 млн. EUR (приложение, дял 1, член 2, параграф 1); б) за да бъдат премахнати от категорията на МСП, групите от предприятия, чиято икономическа мощ може да надвишава мощта на истинските МСП, трябва да бъде направено разграничение между различните видове предприятия в зависимост от това дали те са автономни (параграф 9 от съображенията); в) „автономно предприятие“ е всяко едно предприятие, което не е класифицирано като свързано предприятие (приложение, дял 1, член 3, параграф 1); и г) „свързано предприятие“ е предприятие, в което значителна част от правата на глас на акционерите или членовете е собственост на друго предприятие (приложение, дял 1, член 3, параграф 3, буква а)). В разглеждания случай, през декември 2003 г. (моментът на продажбата от 2003 г.), 53.3 % от акциите в Ellinikos Xrysos (160 000 акции от общо 300 000) са собственост на дружеството Greek Mines SA, дъщерно дружество на дружеството Aktor SA. Размерите на най-скорошните годишни обороти, реализирани от Aktor, т.е. за 2001 и 2002 г., са 120,9 млн. EUR и съответно, 302,6 млн. EUR. Освен това, размерите на двете най-скорошни общи годишни баланси са 151,9 млн. EUR и съответно, 260 млн. EUR (6). Въз основа на тези данни, Aktor се определя като голямо дружество. Поради това, Ellinikos Xrysos представлява голямо дружество към момента на предоставяне на разглежданите мерки за помощ.
(9)
Настоящите акционери на Ellinikos Xrysos са European Goldfields Greece BV (65 % от акциите), Hellas Gold BV (30 % от акциите) и Aktor SA, гръцко строително и енергийно дружество (5 % от акциите). European Goldfields Greece BV и Hellas Gold BV са дъщерни предприятия на European Goldfields Ltd, канадско дружество, което се занимава с придобиване, проучване и разработване на имоти, в които се намират находища на полезни изкопаеми на Балканите.
(10)
Ellinikos Xrysos е собственик на и експлоатира мините Cassandra. То закупува тези мини и правата за тяхната експлоатация от гръцката държава през декември 2003 г. Мините Cassandra се намират в Северна Гърция. Те включват златните мини Olympias и Skouries и медно-цинковите мини Stratoni.
(11)
Преди 2003 г. мините Cassandra са собственост на дружеството TVX Hellas SA, което ги придобива през 1995 г. от гръцката държава чрез публичен търг за 11 млрд. GRD (приблизително 39,8 млн. EUR (7)).
(12)
През 2002 г. Държавният съвет на Гърция анулира разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Cassandra, по-специално на мините Olympias и Stratoni. Разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Olympias са анулирани поради екологични причини, които са били оценени като сериозни. Разрешителното за експлоатация на мини на мините Stratoni е анулирано, тъй като гръцката държава го е издала неправомерно, чрез орган, който не е бил упълномощен за това.
(13)
След споменатото анулиране от Държавния съвет, компетентното Министерство на развитието е издало два акта по отношение на Stratoni: 1) на 7 януари 2003 г., акт, постановяващ прекъсване на операциите в Stratoni; и 2) на 29 януари 2003 г., акт, постановяващ приемането на допълнителни мерки за сигурност в Stratoni. На 18 февруари 2003 г., в съответствие с решението за анулиране на Държавния съвет, Министерство на развитието издава още един акт, по силата на който се разрешава започване на операциите в Stratoni и анулиране на издадените от него в предходни периоди актове от 7 и 29 януари 2003 г. Актът от 18 февруари 2003 г. е валиден към момента на продажбата на мините на Ellinikos Xrysos.
(14)
Освен това, в резултат на споменатото анулиране на разрешителните за експлоатация на мини и обогатяване на злато на мините Cassandra, Kinross (канадско минодобивно дружество), собственик на TVX Hellas, преустановява своето финансиране, за да запази борсовата стойност на акциите. Това принуждава TVX Hellas да подаде молба за откриване на производство по несъстоятелност.
II.в. МЯРКА 1: ПРОДАЖНА ЦЕНА ПО-НИСКА ОТ ПАЗАРНАТА СТОЙНОСТ
(15)
На 12 декември 2003 г. мините Cassandra са прехвърлени от TVX Ellas на гръцката държава срещу цена от 11 млн. EUR при условията на извънсъдебно уреждане на спорове между тях, в контекста, на което се изчистват претенциите помежду им (претенцията, която TVX Hellas има към Гърция е в размер на 293,5 млн. EUR). На същия ден гръцката държава продава мините Cassandra на Ellinikos Xrysos за 11 млн. EUR без предварителна оценка на активите или открит търг. Продажбата включва: а) мините Stratoni, Skouries и Olympias, заедно със съответните права за експлоатация на мини; б) земя; в) запаси от полезни изкопаеми; и г) дълготрайни активи (оборудване за минодобив и преработка, къщи за работниците и промишлени сгради). Според гръцките органи целта на мярката е намиране на собственик, който желае да експлоатира мините като по този начин запазва трудовата заетост и опазва околната среда.
II.г. МЯРКА 2: ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ДАНЪЦИ И НАМАЛЯВАНЕ НА ХОНОРАРИТЕ ЗА ПРАВНИ УСЛУГИ
(16)
Мините Cassandra са продадени от Гърция на Ellinikos Xrysos посредством договор между двете страни, който е ратифициран по силата на Закон 3220/2004 (8). Съгласно този закон Ellinikos Xrysos е освободено от всякакъв вид данък. Освен това са намалени хонорарите за правни услуги и другите хонорари до размер от само 5 % от действителната сума, която обикновено е трябвало да бъде платена. По мнение на гръцките органи, целта на мярката е била създаване на стимул за потенциалните купувачи, тъй като стойността на мините е била отрицателна.
(17)
Съгласно гръцкото законодателство (9), данъкът върху прехвърлянето на недвижими имоти е 7 % от стойността на прехвърляния имот за първия транш от 15 000 EUR и 9 % за останалата сума. Освен това, съгласно гръцкия Кодекс за минодобива (10), специалният данък върху прехвърлянето на правата за експлоатация на мини е 5 % от стойността на прехвърляното право (т.е. стойността на мината).
(18)
В настоящото решение Комисията е изчислила, че общата стойност на помощта е в размер на 15,34 млн. EUR за мерки 1 и 2, като преди това тя е проверила:
а)
стойността на трите отделни мини (Stratoni, Olympias и Skouries), които съставляват мините Cassandra въз основа на икономически фактори, приложими към момента на продажбата, както и възможността тези мини да бъдат в експлоатация (вж. подробен анализ в параграфи 63-79);
б)
стойността на земята, на която се намират мините Cassandra, както е изчислена в доклада за оценка (вж. параграф 19) и потвърдена при отчитане на платената цена за по-голямата част от този имот в рамките на открит търг, проведен през 1995 г. (вж. подробен анализ в параграфи 80-90);
в)
стойността на запасите от полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos чрез продажбата от 2003 г. въз основа на същия доклад за оценка (вж. подробен анализ в параграфи 91-97);
г)
размера на дължимия данък, от който Ellinikos Xrysos е освободен по силата на договора за продажба (вж. подробен анализ в параграфи 118-124).
(19)
В решението за откриване от 10 декември 2008 г. Комисията запита дали мините Cassandra са били продадени от Гърция на Ellinikos Xrysos по тяхната пазарна стойност, тъй като продажбата е била осъществена без провеждането на открит търг или независима оценка на активите, както и дали тази продажба по цена по-ниска от пазарната стойност е била осъществена съгласно разпоредбите на ДФЕС. Беше направена справка с доклад за оценка на активите на мини Cassandra, издаден по искане на European Goldfields, акционер в Ellinikos Xrysos. Съгласно този доклад, справедливата пазарна стойност на активите на мините Cassandra е в размер на 500 млн. USD (равняващи се на 411 млн. EUR на 30 юни 2004 г. по обменния курс от 1,2155 USD/EUR (11)). Докладът (наричан по-долу „Докладът на Behre Dolbear“) е издаден от Behre Dolbear International Ltd, която, по мнение на European Goldfields (12) е „водеща международна консултантска фирма в сферата на минералната индустрия“.
(20)
Комисията освен това запита дали освобождаването от данъци и намаляването на хонорарите за правни услуги представлява облекчение от финансовите задължения към държавата, които са съвместими с ДФЕС.
III МНЕНИЯ НА ГЪРЦИЯ И ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
III.а. МНЕНИЯ НА ГЪРЦИЯ И ПОЛУЧАТЕЛЯ
(21)
Мненията на Гърция и получателя се препокриват до голяма степен и поради това Комисията ще ги представи заедно, в параграфи 22-31.
(22)
По мнение на гръцките органи и получателя, Гърция е действала в качеството на посредник по време на продажбата от 2003 г. само поради факта, че TVX Hellas, което се е намирало по средата на процедура по обявяване в несъстоятелност, не е могло да продаде директно мините на Ellinikos Xrysos. Освен това те заявяват, че Гърция никога не е била собственик на мините и не е получила каквито и да било парични средства от продажбата от 2003 г., тъй като сумата от 11 млн. EUR е била платена директно на TVX Hellas. Също така те твърдят, че през 1995 г. е била осъществена сделка по продажба между TVX Hellas и предходния собственик, частно дружество, което е било в процедура по ликвидация, както и че поради това, в продажбата от 2003 г. не участват каквито и да било държавни ресурси.
(23)
Освен това, гръцките органи и получателят заявяват, че към момента на продажбата, пазарната стойност на мините Cassandra е била намалена, или дори е била отрицателна поради продължителното прекъсване на дейността в мините и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини. Отрицателната пазарна стойност на мините може да бъде доказана също така и от факта, че Kinross, собственик на TVX Hellas и оператор в условията на пазарна икономика, е обявило отрицателна стойност за мините, когато то е капитализирало значителни загуби от своята инвестиция. Те посочват, че положителната цена, платена от Ellinikos Xrysos, което също е частно дружество, е оправдана от клаузата за анулиране, съдържаща се в договора, която е премахнала риска за купувача. Освен това, те изтъкват, че земя, придобита от минодобивно дружество може да бъде използвана единствено за минодобивни дейности и тя няма пазарна стойност, тъй като гръцкото законодателство дава приоритет на минодобивните дейности в тези области. По тази причина те твърдят, че намаляването на стойността на правата за експлоатация на мини, което се дължи на продължителното прекъсване на дейността в мините и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини, също така е довело до намаляване на стойността на земята. Накрая, по отношение на запасите от злато, които са били част от активите, продадени на Ellinikos Xrysos, те заявяват, че през 2003 г. тези запаси са имали отрицателна стойност поради относително ниската цена на златото и относително високите присъщи разходи, каквито са разходите за превоз и обогатяване.
(24)
В допълнение на изложеното по-горе и във връзка с критериите за пазарна икономика, които следва да бъдат взети предвид при дадена сделка, гръцките органи и получателят твърдят, че тези критерии включват също така и екологични и социални съображения, свързани с имиджа на дружеството и удовлетвореността на персонала. Това е подкрепено от факта, че TVX Hellas, оператор в условията на пазарна икономика, също е взел предвид трудовите и екологичните въпроси като е платил съответните компенсации. Освен това те твърдят, че ако мините не са били продадени, гръцката държава е трябвало да поеме съществени екологични разходи в размер на около 15,7 млн. EUR. Същевременно те изтъкват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos също е била оправдана от критериите за пазарна икономика, тъй като тя се е равнявала на цената, поискана от TVX Hellas, което е частно дружество. По мнение на Гърция и получателя, TVX Hellas е щяла да поиска по-висока цена, ако е било в състояние да направи това. Освен това, те посочват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos се е равнявала на балансовата стойност на активите, посочена във финансовите отчети на TVX Hellas. Накрая те изтъкват, че цената, платена по време на продажбата от 2003 г. е представлявала действителната стойност на мините, което означава стойността на мината Stratoni, тъй като тя е била единствената мина в експлоатация. По отношение на Skouries, Гърция и получателят заявяват, че в тази мина никога не е била осъществявана каквато и да било минодобивна дейност или инвестиция, освен научноизследователска дейност в областта на минодобива, извършвана от TVX Hellas преди продажбата от 2003 г. Освен това те твърдят, че е необходима значителна инвестиция за създаването на минно съоръжение в Skouries. Поради изложените по-горе причини, те заявяват, че продажбата от 2003 г. не е предоставила предимство на Ellinikos Xrysos.
(25)
По отношение на доклада на Behre Dolbear, нито Гърция, нито получателят подлагат на съмнение надеждността на Behre Dolbear. При все това, и двете страни изразяват възражения срещу доклада като посочват, че той не може да бъде взет предвид, тъй като неговата цел е да привлича вниманието на инвеститорите, а неговият отчетен период (юни 2004 г.) не е същият като периодът на продажбата (декември 2003 г.). Освен това те твърдят, че стойността на мините, изчислена от Behre Dolbear се отнася за активите, заедно със съответните разрешителни за експлоатация на мини, докато Ellinikos Xrysos е придобило само активите, при условие че разрешителни за експлоатация на мини ще бъдат предоставени на по-късен етап от гръцката държава. Освен това те твърдят, че докладът не се отнася за продадените активи, а за стойността на Ellinikos Xrysos като действащо предприятие, както и че поради това, той не е показателен за стойността на активите, продадени от гръцката държава през декември 2003 г. Накрая те изтъкват, че на страница 37 от доклада, в таблица 5.3, Behre Dolbear изчислява, че нетната текуща стойност на мините Cassandra, в които се извършват предпроизводствени операции е отрицателна, в размер на - 2,59 млн. USD; поради това действително платената цена (11 млн. EUR) е под пазарната стойност на мините.
(26)
Ако, все пак докладът на Behre Dolbear бъде използван, Гърция твърди, че от трите различни метода, изложени в доклада, може да бъде приет единствено приходният подход, тъй като той е основен, международно използван метод за оценка и може да бъде използван само по отношение на датата на заверяване на доклада и при условие че разрешителните за експлоатация на мини са предоставени и е направена значителна инвестиция.
(27)
Гръцките органи и получателят допускат, че Гърция е продала активите директно на Ellinikos Xrysos без открит търг или предварителна оценка поради наличието на времеви ограничения, свързани със запазването на трудовата заетост и опазването на околната среда. Освен това те посочват, че TVX Hellas има взимания в размер на 293,5 млн. EUR към Гърция, дължащи се на щетите, които произтичат от инвестициите в мините (които са спрели да бъдат в експлоатация след решенията за анулиране от 2002 г.) и разходите, направени за опазване на околната среда. Те твърдят, че в договора за продажба липсва каквато и да било клауза относно минималния брой работни места, тъй като минодобивната дейност изисква голям брой работници, но същевременно не е възможно да се определи в количествено отношение задължението за запазване на работните места. Накрая те посочват, че ако Комисията издаде нареждане за възстановяване, може да бъде подадено искане за анулиране на договора като в този случай от гръцката държава може да бъде изискано да възстанови 11 млн. EUR на дружеството, а активите могат да ѝ бъдат върнати.
(28)
Освен това гръцките органи твърдят, че е възможно да се направи позоваване на стойността, определена по време на открития търг от 1995 г., и че стойността на земята може да бъде считана за непроменена. Те посочват, че методът, използван в доклада на Behre Dolbear (методът на приходния подход) може да бъде приет, но само по отношение на датата на доклада (30 юни 2004 г.) и само при условие че разрешителните за експлоатация на мини са предоставени и е направена значителна инвестиция. Накрая гръцките органи приемат, че към момента на продажбата, мината Stratoni е притежавала валидни разрешителни за експлоатация на мини и поради това е била в експлоатация и е спазвала клаузата на доклада на Behre Dolbear за „предпроизводствено съоръжение“.
(29)
По отношение на освобождаването от данъци и намаляването на хонорарите за правни услуги, по мнение на получателя, законовият данък върху прехвърлянето на мини не е бил приложим в разглеждания случай. Освен това, по мнение на Гърция, стойността на мините е била отрицателна и поради това е бил необходим стимул за потенциалните купувачи. Гърция твърди също така, че член 173 от гръцкия Кодекс за минодобива предвижда данъчна ставка в размер на приблизително 5 %, но само за сделки „срещу възнаграждение“ („με επαχθή αιτία“), което, по мнение на Гърция означава сделки, осъществявани поради настъпване на нещастни случаи, например смърт на собственика; поради това тя не е била приложима в разглеждания случай. Освен това получателят твърди, че договорът за продажба все още не е окончателен поради наличието на клауза за анулиране и в резултат на това, налагането на какъвто и да било вид данък би било прибързано действие. Накрая получателят твърди, че намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси, тъй като адвокатите са частни лица със свободни професии и данъците и налозите върху техните хонорари са били надлежно платени.
(30)
Гърция признава, че в действителност се налага данък в размер от 7 % до 9 % във всички случаи на продажба на земи независимо от това дали се продават активи на дружество или активи на частни лица.
(31)
Накрая и Гърция и получателят твърдят, че ори и продажбата от 2003 г. да е представлявала помощ в полза на Ellinikos Xrysos, последното е отговаряло на условията за помощ съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. и Многосекторната рамка за регионална помощ за големи инвестиционни проекти от 2002 г. като и двата документа са били приложими към момента на продажбата, а дружеството се е намирало в област, която отговаря на условията за помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Получателят твърди също така, че той може да отговаря на условията за помощ съгласно Общия регламент за групово освобождаване, Насоките за държавна помощ за опазване на околната среда за 2008 г. и член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, тъй като въпросната инвестиция е свързана със сектор и област от жизненоважно национално значение. По отношение на освобождаването от данъци, по мнение на получателя, данъкът е бил в размер на 38 000 EUR; поради това той е бил по-нисък от прага de minimis (100 000 EUR за всеки период от три години) (13) и не е довел до каквато и да било полза за Ellinikos Xrysos.
III.б. МНЕНИЯ ОТ ДРУГИ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(32)
Комисията също получи мнения относно решението за откриване и от Hellenic Mining Watch (14). Hellenic Mining Watch заявява, че активите на мините Cassandra включват също и съществени недвижими имоти, което в значителна степен увеличава общата стойност на мините, но не е взето предвид в доклада на Behre Dolbear. Hellenic Mining Watch отхвърля причините за безработица, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като посочва, че договорът за продажба не е включвал никакво задължение за Ellinikos Xrysos да наема конкретен или минимален брой работници.
(33)
Hellenic Mining Watch отхвърля по подобен начин и екологичните причини, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като заявява, че член 1 от договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба. Накрая Hellenic Mining Watch твърди, че активите на мините са включвали също така и запаси от златосъдържащи минерали със значителна стойност в размер на 80 млн. EUR, които не са били посочени в договора за продажба, сключен с Ellinikos Xrysos.
(34)
В своята реакция на мненията на Hellenic Mining Watch, Гърция припомня становището, че Ellinikos Xrysos не е получило каквато и да било държавна помощ. По-специално Гърция заявява, че тя не е била нито собственикът, нито продавачът на мините, а просто посредник по сделка между две частни страни. Освен това Гърция заявява, че твърденията на Hellenic Mining Watch са неясни, неточни и противоречиви. Накрая Гърция заявява, че Hellenic Mining Watch се стреми към връщането на мините Cassandra на държавата, тъй като неговата крайна цел е опазването на околната среда.
(35)
Накрая Комисията получи мнения относно решението за откриване също така и от синдикатите на мините Cassandra (15), в които се изразяват съмнения за това, че мерките представляват неправомерна държавна помощ, и в които се споменава приносът на мините за икономиката и заетостта.
IV ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
(36)
Въз основа на изложените по-горе факти и доводите на Гърция и други трети страни, Комисията ще оцени въпросните мерки в следващия раздел. На първо място Комисията ще оцени наличието на помощ в обстойно разглежданите мерки, за да установи дали е налице помощ или не (подраздел IV.а). На второ място, когато дадена мярка действително включва помощ, Комисията ще оцени нейната съвместимост с вътрешния пазар (подраздел IV.б).
IV.а. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(37)
За да констатира дали дадена мярка представлява помощ, Комисията трябва да прецени дали обжалваната мярка изпълнява условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, който предвижда, че: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(38)
В светлината на тази разпоредба Комисията ще прецени по-долу дали обжалваните мерки в полза на Ellinikos Xrysos представляват държавна помощ.
МЯРКА 1: ПРОДАЖНА ЦЕНА ПО-НИСКА ОТ ПАЗАРНАТА СТОЙНОСТ
a. Предимство
(39)
Когато държавата продава актив на цена по-ниска от пазарната стойност, това предоставя предимство на купувача (той получава актив на субсидирана цена), което може да представлява държавна помощ. Обратно, актив се продава по пазарна стойност (и следователно е изключена държавна помощ), когато цената се определя от независим оценител и съответства на продажната цена, или когато продажбата се осъществява чрез конкурентна, открита, прозрачна и безусловна тръжна процедура и е избрана най-високата оферта (16).
(40)
В разглеждания случай, мините Cassandra са продадени без открит търг или оценка от какъвто и да било вид. За да избегне предоставяне на държавна помощ, държавата трябва да действа като разумен, частен собственик, който се стреми към максимализиране на печалбите, т.е. „продавач в условията на пазарна икономика“ и да се старае да постигне най-добрият финансов резултат от всяка една печалба. Следователно, в разглеждания случай Комисията е преценила дали гръцката държава е действала като продавач в условията на пазарна икономика.
(41)
Гръцките органи и получателят твърдят, че екологичните и социалните въпроси също следва да бъдат считани за критерии за пазарна икономика, тъй като те са свързани с имиджа на дружеството и удовлетвореността на персонала. По тяхно мнение, доводът им е подкрепен от факта, че TVX Hellas, оператор в условията на пазарна икономика, също е взел предвид трудовите и екологичните въпроси, като е изплатил компенсации на своите служители, включително за екологични задължения за минали периоди (задължения преди продажбата през 2003 г.). Те заявяват, че по същия начин, продавач в условията на пазарна икономика би се съгласил на намалена цена, за да отговори на екологичните и социалните опасения.
(42)
Комисията не може да приеме изложеният по-горе довод. Екологичните и социалните опасения, по своя характер, са опасения от обществен интерес, по отношение на които публичните органи предприемат действия. Продавач в условията на пазарна икономика може да вземе предвид въпроси, свързани с безработицата и околната среда, в най-добрия случай, до ограничена степен, за да опази или подобри репутацията на предприятието като агент, който е отговорен за социални и екологични въпроси, като това не трябва да бъде в значителен ущърб на неговите финансови интереси. Във всеки случай, в контекста на всяка една продажба, един разумен продавач в условията на пазарна икономика следва да оценява и определя в количествено отношение всички плащания или разходи, произтичащи от тези въпроси, за да прецени как те могат да окажат влияние върху приемливата цена. В разглеждания случай Комисията отбелязва, че договорът не включва никакви финансови спецификации от този вид, а Гърция не е доказала, че към момента на продажбата тя е направила каквато и да било оценка на тези финансови разходи.
(43)
Гръцките органи и получателят също така заявяват, че мините са имали отрицателна пазарна стойност, което се доказва от факта, че дружество Kinross, собственикът на TVX Hellas и оператор в условията на пазарна икономика, е обявило отрицателна стойност за мините, когато то е капитализирало значителни загуби от своята инвестиция.
(44)
Комисията не може да приеме гореизложеният довод. TVX Hellas е преустановило своите стопански операции в мините Cassandra поради анулирането на разрешителните за експлоатация на мините от Държавния съвет. При все това, Stratoni е имала валидно разрешително за експлоатация на мини към момента на продажбата ѝ от TVX Hellas на Гърция (вж. параграф 13), докато разрешителното на Olympias е останало анулирано. Поради това Комисията счита, че решението на TVX Hellas за продажба на мините Cassandra е свързано с неуспеха на неговите значителни инвестиции в Olympias. Поради това поведението на TVX Hellas е било свързано със стойността на инвестициите в мината Olympias, а не със стойността на мината Stratoni.
(45)
Гръцките органи и получателят допускат, че Гърция е продала активите директно на Ellinikos Xrysos без открит търг или предварителна оценка поради наличието на времеви ограничения, свързани със запазването на трудовата заетост и опазването на околната среда. По отношение на последното те твърдят, че ако мините не са били продадени, гръцката държава е трябвало да поеме съществени екологични разходи в размер на около 15,7 млн. EUR. По отношение на заетостта, гръцките органи и получателят приемат, че в договора за продажба липсва каквато и да било клауза относно минималния брой работни места, но пък твърдят, че не е възможно да се определи в количествено отношение задължението за запазване на работните места, както и че минодобивната дейност изисква голям брой работници.
(46)
Във връзка с изложеното по-горе Комисията отбелязва, че стойността на продадените активи не е била оценена по какъвто и да било начин преди продажбата, както и че продажбата не е била осъществена посредством открита процедура, а чрез пряк контакт с купувача. По отношение на екологичните разходи, за които се предполага, че са били поети от Гърция, Комисията отбелязва, че тези разходи не са споменати в договора или в който и да било съвременен документ. Освен това Комисията отбелязва, че на купувача не са наложени никакви допълнителни задължения за опазване на околната среда, освен задълженията, предвидени в приложимото законодателство. Комисията счита, че ако занапред екологичните разходи ще бъдат считани за фактор при определянето на продажната цена, всеки частен продавач ще трябва внимателно да оценява и представя в количествено изражение тези разходи преди определяне на продажната цена. Гърция не е доказала, че, към момента на продажбата тя е направила такава оценка и представяне в количествено изражение, или пък че тя по друг начин е взела предвид всички екологични разходи.
(47)
Комисията отбелязва също, че договора за продажбата от 2003 г. не е включвал клауза, изискваща от купувача да поддържа или създава минимален брой работни места. Следователно Комисията не може да приеме довода, че купувачът е бил натоварен със задължение за поддържане на по-голям брой работни места, отколкото е необходимо от икономическа гледна точка, тъй като договорът за продажба не е съдържал каквото и да било задължение за поддържане на конкретен брой работни места. По тази причина Комисията счита, че от гледна точка на един частен продавач, нито един довод, свързан с броя на работните места или запазването на заетостта не може да бъде основание за продажна цена, която е по-ниска от пазарната стойност на мините.
(48)
Следователно, въз основа на параграфи 46 и 47, Комисията не може да приеме доводите на Гърция и получателя, изложени в параграф 45.
(49)
По въпроса за запазването на заетостта и опазването на околната среда (вж, параграф 45), Hellenic Mining Watch отхвърля причините за безработицата, изтъкнати за прехвърлянето на мините без спазване на правните процедури като заявява, че договорът за продажба не е включвал никакво задължение за Ellinikos Xrysos да наема конкретен или минимален брой работници. Hellenic Mining Watch освен това заявява, че Ellinikos Xrysos е получило предимство, тъй като член 1 от договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба.
(50)
По отношение на втория довод на Hellenic Mining Watch, изложен по-горе, Комисията отбелязва, че договора за продажбата от 2003 г. освобождава Ellinikos Xrysos от каквато и да било отговорност за нанасяне на щети на околната среда, когато тези щети или причините за тези щети са възникнали преди публикуването на закон, ратифициращ договора за продажба. Комисията счита, че гореизложената разпоредба на договора не предоставя самостоятелно предимство на Ellinikos Xrysos, отделно от продажната цена. Клаузите за разпределяне на различни финансови задължения за минали периоди между продавач и купувач не са рядко срещани в договорите с частни лица. В крайна сметка страните по дадена продажба взимат предвид тези клаузи, когато определят продажната цена. По тази причина последният въпрос в настоящия случай е дали продажбата, при отчитане на условията, при които тя е извършена, е отразила пазарната стойност на мините.
(51)
Гръцките органи и получателят твърдят, че продажбата от 2003 г. не е предоставила предимство на Ellinikos Xrysos, тъй като цената, платена от Ellinikos Xrysos се е равнявала на балансовата стойност на активите, посочена във финансовите отчети на TVX Hellas, собственикът на мините Cassandra преди гръцката държава.
(52)
Комисията не приема гореизложения довод. Тя счита, че балансовата стойност на TVX Hellas не може да бъде взета предвид при оценката на стойността на активите, тъй като тя е резултат от обезценката на стойността в счетоводните отчети на дружеството за целите на данъчното облагане (17) и представя счетоводната стойност на активите. Съгласно установената съдебна практика (18), счетоводната стойност не винаги е еднаква с пазарната стойност, когато целта е оценяване на активите за определяне на тяхната продажна цена. Освен това, въпросните активи са били прехвърлени самостоятелно, а обезценката, извършена от предходния собственик е засягала само неговите собствени счетоводна отчетност и данъчно облагане.
(53)
Гръцките органи и получателят заявяват, че цената, платена от Ellinikos Xrysos е оправдана от критериите за пазарна икономика, тъй като тя се е равнявала на цената, поискана от TVX Hellas, което е частно дружество. Последното е щяло да поиска по-висока цена, ако е било в състояние да го направи.
(54)
Комисията не може да приеме гореизложения довод. Тя отбелязва, че цената, платена от Гърция на TVX Hellas е била резултат от изчистването на претенциите, които двете страни имат помежду си. Освен това Комисията отбелязва, че претенцията на TVX Hellas към Гърция е била в размер на 293,5 млн. EUR (вж. параграф 15). Следвайки тази логика, ако претенциите на двете страни са били различни, окончателният резултат от уреждането им е можел да бъде различен, макар че той е щял да бъде свързан с продажбата на едни и същи активи. По тази причина Комисията счита, че изчистването на претенциите не е отразявало стойността на продадените активи.
(55)
Същевременно Комисията отбелязва, че претенциите са се състояли от искания за обезщетение, предявени и от двете страни. По-специално претенцията на Гърция е била свързана с екологичните щети, които се предполага, че са били причинени от TVX Hellas. Претенцията на TVX Hellas е била свързана с екологичните разходи и загуби от инвестиции, които се предполага, че дружеството е претърпяло поради анулирането на разрешителните за експлоатация на мини през 2002 г. Освен това Комисията отбелязва, че стойността на активите не е била оценена по никакъв начин към момента на споменатото по-горе изчистване. По тази причина цената от 11 млн. EUR за продажбата на мините Cassandra на Гърция е била свързана с предполагаемите задължения на двете страни, а не със стойността на активите.
(56)
Накрая Комисията отбелязва, че решението на TVX Hellas за продажба на мините Cassandra е било свързано с неуспеха на неговата значителна инвестиция в Olympias и следователно, със стойността на инвестицията в Olympias, а не със стойността на мината Stratoni. Ellinikos Xrysos не е направило никаква такава инвестиция и следователно не е било засегнато от неуспеха на тази инвестиция. Поради тази причина Комисията счита, че цената от 11 млн. EUR за продажбата на мините Cassandra на Гърция е отразявала само търговското отношение между TVX Hellas и Гърция, както и конкретното състояние на TVX Hellas към момента на продажбата. Следователно тя не може да бъде показател за отделно търговско споразумение, като сключеното между Гърция и Ellinikos Xrysos.
(57)
В светлината на изложеното по-горе (параграфи 54-56), Комисията заключва, че не съществува каквато и да било връзка между изчистването на претенциите между Гърция и TVX Hellas и стойността на активите.
(58)
Въз основа на изложеното по-горе, и за да се установи дали продажната цена е отразявала пазарната стойност на активите, Комисията е разделила активите на три категории: а) мини; б) земя; и в) запаси от полезни изкопаеми. За изчисляване на пазарната стойност на активите, Комисията е използвала доклада на Behre Dolbear (вж. параграф 19). По отношение на земята Комисията е проверила стойността, посочена в доклада като е използвала цената, платена за въпросната земя в предходен търг, проведен през 1995 г. (вж. параграф 11).
(59)
Гърция и получателят твърдят, че доклада на Behre Dolbear не може да бъде взет предвид, тъй като неговата цел е да привлича вниманието на инвеститорите. Комисията не може да приеме този довод, тъй като привличането на вниманието на инвеститорите е съществено важна и законна цел на всеки един доклад за оценка, издаден по искане на оператори в условията на пазарна икономика, които се стремят към получаването на финансови средства от финансовите пазари. Проверката на валидността на всяка една оценка е от съществено значение, но самият факт, че даден доклад за оценка има за цел да привлича инвеститорите, не е достатъчно основание за неговото дискредитиране.
(60)
Гърция и получателят твърдят също така, че докладът не може да бъде взет предвид, тъй като неговият отчетен период (юни 2004 г.) не е същият като периодът на продажбата (декември 2003 г.).
(61)
Комисията не може да приеме гореизложения довод. Тя отбелязва, че датата на доклада на Behre Dolbear действително е 30 юни 2004 г., но неговото съдържание може да бъде считано за актуално към момента на продажбата от декември 2003 г., тъй като то се основава на колебанията на цените на металите през периода 1993-2003 г.
(62)
Гръцката държава и Ellinikos Xrysos твърдят, че докладът не се отнася за продадените активи, а за стойността на Ellinikos Xrysos като действащо предприятие, и че поради тази причина той не е показателен за стойността на активите, продадени от гръцката държава през декември 2003 г. Комисията не може да приеме този довод, тъй като, за да се изчисли общата стойност на дружеството, докладът предвижда подробна оценка на стойността на продадените активи с разбивка по отделни статии.
a.a Изчисляване на стойността на мините
a.a.1. Доводи, свързани със стойността на мините
(63)
Гръцките органи и получателят заявяват, че към момента на продажбата, пазарната стойност на мините Cassandra е била намалена или дори отрицателна поради продължителното прекъсване на дейностите и анулирането на разрешителните за експлоатация на мините. Те настояват също, че цената, платена при продажбата от 2003 г. отразява стойността на мината Stratoni, тъй като тя е била единствената мина в експлоатация. По-специално, Гърция приема, че към момента на продажбата, мината Stratoni е притежавала валидни разрешителни за експлоатация на мини и поради това е била в експлоатация и е спазвала клаузата на доклада на Behre Dolbear за „предпроизводствено съоръжение“.
(64)
Комисията отбелязва, че решенията за анулиране от 2002 г. са засегнали единствено стойността на Olympias, тъй като към момента на продажбата Stratoni е имала валидни разрешителни за експлоатация и следователно е имала стойност. По същото време TVX Hellas преустановява експлоатацията поради неуспех на инвестициите си в областта на добива на злато, когато разрешителните за експлоатация на мината Olympias са анулирани. Ето защо неговото поведение е свързано единствено със стойността на инвестициите в мината Olympias, а не със стойността на мината Stratoni.
(65)
По отношение на Skouries, гръцките органи и получателят заявяват, че в тази мина никога не е била осъществявана каквато и да било минодобивна дейност или инвестиция, освен научноизследователска дейност в областта на минодобива, извършвана от TVX Hellas преди продажбата от 2003 г. и че е необходима значителна инвестиция за създаването на минно съоръжение там.
(66)
Комисията отбелязва, че Skouries не е имала разрешителни за експлоатация на мини или изградена минна инфраструктура. При все това, гръцките органи и получателят не успяха да представят информация или съществени доводи, че експлоатацията на мината Skouries няма административни разрешителни или икономическа осъществимост. Също така, според доклада на Behre Dolbear, капиталовите разходи за разработването и изграждането на мината в Skouries са били 268 млн. USD през 2004 г., т.е. 220 млн. EUR. В своя доклад Behre Dolbear изразява своята гледна точка, че тези разходи са „разумни“. Комисията следователно счита, че не са съществували административни или икономически пречки пред предоставянето на разрешителни за експлоатация на мини или строителството на минна инфраструктура и извършването на минни операции в Skouries.
(67)
Въз основа на горното (параграфи 63-66) Комисията счита, че към момента на продажбата пазарната стойност на Olympias действително е била застрашена от решенията за анулиране от 2002 г., но пазарната стойност на Stratoni и Skouries не е била. Следователно, към момента на продажбата от 2003 г. е било възможно да се изчисли пазарната стойност на мините Cassandra.
а.а.2. Изчисляване на стойността на мините
(68)
За да изчисли стойността на мините Cassandra, Комисията проучи всяка от трите мини, които влизат в състава на мините Cassandra (Stratoni, Olympias и Skouries) по отношение на следните два въпроса: а) стойност на мината, която следва да се базира на икономическите фактори, приложими към момента на продажбата и б) възможност за експлоатация на мината, за да бъде реализирана горепосочената стойност. На базата на тези два фактора, Комисията стигна до заключението, че мините Stratoni и Skouries са имали определена стойност, която е можела да бъде реализирана, но е трудно да се установи стойността на Olympias към момента на продажбата от 2003 г.
(69)
За да изчисли стойността на мините Cassandra, Комисията използва доклада на Behre Dolbear. Докладът използва три метода за изчисляване на справедливата пазарна стойност на мините: а) оценка на приходния подход (19); б) оценка на свързаните сделки (сравними продажби) и в) подход на пазарната капитализация (20). Стойностите, получени в резултат на прилагането на тези три метода, са съответно следните: а) 130,3-402,5 млн. USD или 107,2-331,1 млн. EUR; б) 504,7 млн. USD или 415,2 млн. EUR и в) 614,9 USD млн. или 505,9 млн. EUR. Обхватът на оценката на приходния подход се дължи на различните сценарии за ценообразуване, използвани при него (вж. параграф 72). От тези три метода Комисията е следвала приходния подход. Основанията са представени в таблица по-долу:
Таблица
Основания за използване на приходния подход
Приходен Подход
Свързани Сделки
Пазарна Капитализация
Приходният подход осигурява подробни стойности за всяка от трите мини на базата на цените на метала, които са били известни към момента на продажбата на мините. Когато се изчислява стойността на актив в дадена сделка, могат да бъдат взети предвид единствено факторите, действали към момента на сделката.
Базата на оценката на свързаните акции е спорна, тъй като две различни мини не могат да бъдат идентични. Според Behre Dolbear, методът на свързаните сделки е противоречив поради факта, че всяко находище на полезни изкопаеми, дори на една и съща стока, се различава в някаква степен от останалите находища по отношение на минералогичен състав, условия на добив, металургия, аспекти на околната среда, наличие на социални проблеми, качество на рудата и др.
Докладът на Behre Dolbear съдържа също коментар на метода на пазарната капитализация, създаден от American Appraisal Associates, съгласно който пазарната капитализация се препоръчва като вторичен метод за оценка или като основно правило, подходящо за проверка на оценки, направени с първични методи.
Приходният подход е първичен метод за оценка и следователно е по-надежден метод. Освен това, в настоящия случай, методът на пазарната капитализация проверява само стойността, получена от пазарните капитализации през първото шестмесечие на 2004 г., които не са приемливи, тъй като информацията е получена след продажбата. Следователно методът на пазарната капитализация не може да се използва дори като вторичен метод за оценка.
Behre Dolbear изглежда счита за по-достоверна стойността, получена чрез приходния подход, тъй като посочва, че „С течение на годините Behre Dolbear обръща особено внимание на стойността, получена чрез приходния подход“ (обобщение на стойностите на стр. 43 от доклада на Behre Dolbear).
(70)
Гърция е съгласна, че ако се използва докладът на Behre Dolbear, може да бъде приет само приходният подход, тъй като той е основен и международно прилаган метод за оценяване, и само по отношение на датата на неговото заверяване (30 юни 2004 г.) и при условие че са предоставени разрешителни за експлоатация на мини и са направени значителни инвестиции.
(71)
На базата на приходния подход Комисията изчислява стойността на мините към момента на продажбата от 2003 г. както следва (вж. параграфи 72-79).
(72)
Приходният подход изчислява справедливата пазарна стойност на мините Cassandra на предпроизводствено ниво (21), както показват операциите на мините, с добре определени разходи и доказани и вероятни резерви (22). Докладът използва три различни сценария за определяне на стойността на базата на цените, приложими през следните периоди: а) средно ниво за 1993-2003 г.; б) само първото шестмесечие на 2004 г. и в) средно ниво за 1993-2003 г. плюс първо шестмесечие на 2004 г. (разделено на 2). Комисията счита, че може да вземе предвид единствено сценария със средното ниво за 1993-2003 г., без останалите два, тъй като той се базира на цените и разходите, които са били известни към момента на продажбата, осъществена през декември 2003 г. Освен това, историческите цени за периода 1993-2003 г., използвани от Behre Dolbear, не показват специална тенденция през целия период 1993-2003 г., т.е. те се колебаят през различните години и Комисията счита следователно, че средното ниво за периода 1993-2003 г. отразява по-добре историческото развитие на пазара на метали. Също така, цените през първото шестмесечие на 2004 г. не са представителни за стойността на мините, тъй като показват само моментното състояние и не вземат предвид колебанията. Счита се, че колебанията имат ключово значение за минимизиране на въздействието на необичайни промени или произволни събития и за получаване на надеждна представа за стойността на мините.
(73)
Гърция и получателят твърдят, че Behre Dolbear изчислява настоящата нетна стойност на мините Cassandra, в които се извършва предпроизводствена дейност с отрицателен знак - 2,59 млн. USD (страница 37, таблица 5.3 от доклада), така че действително платената цена (11 млн. EUR) превишава пазарната стойност на мините.
(74)
Комисията отбелязва, че на индивидуална основа, настоящата нетна стойност (на предпроизводствено ниво), приписана от приходния подход на всеки от трите минни проекта е: а) за Olympias - 28,79 млн. USD, т.е. - 23,7 млн. EUR; б) за Stratoni - 10,48 млн. USD, т.е. 8,6 млн. EUR и в) за Skouries - 15,72 млн. USD, т.е. 12,9 млн. EUR. Сумата от тези три стойности е отрицателна стойност - 2,59 млн. USD.
(75)
При все това, Комисията не приема горния довод на Гърция и получателя. Тя отбелязва, че на базата на горните стойности настоящата нетна стойност (на предпроизводствено ниво) на мината Olympias, към момента на продажбата, действително е била отрицателна. Независимо от това, тя счита, че отрицателната настояща нетна стойност на мината Olympias означава, че към момента на продажбата очакваната печалба, получена от експлоатацията на мината при ценовото ниво, наблюдавано през последните 11 години, би била отрицателна. Предвид цената на златото, всеки собственик на мината Olympias би избрал да не експлоатира мината и би потърсил начин за избягване на загубите доколкото е възможно. Както е показано, когато не експлоатира мината, купувачът би могъл да ограничи загубите до 5,5 млн. EUR, което представляват разходите, които той е трябвало да направи по договор с цел опазване на околната среда и поддръжка. При все това, не може единствено на тази база да се направи заключение, че стойността на мината Olympias следва да възлиза на 5,5 млн. EUR, тъй като, по принцип, притежаването на мина осигурява стойността на опция: собственикът може да експлоатира мината, когато условията са добри (цените на златото са достатъчно високи), и да избере да не я експлоатира, когато условията са не са добри (цените на златото не са достатъчно високи). По същия начин, Ellinikos Xrysos е можело да избере да придобие мината като част от пакета мини Cassandra или с цел по-късно да има възможност да извърши необходимите инвестиции в мината Olympias, за да поднови експлоатацията с печалба, ако цените на златото се повишат до нива (значително) над нивата, наблюдавани през предходния период 1993-2003 г.
(76)
Получаването на надеждна оценка на тази стойност по избор е доста сложно. Още по важно е, че всяка такава стойност би трябвало да бъде коригирана, за да се вземе предвид (вероятно високата) вероятността, че дори ако цените на златото са били достатъчно високи, за да гарантират печеливша експлоатация, може да не бъде получено разрешително за експлоатацията на тази мина. Както е посочено по-горе (вж. параграф 12), разрешителните за експлоатация на мината Olympias и добив на злато са били анулирани по екологични причини, които са определени като сериозни. Следователно би изглеждало подходящо да се счита, че мината Olympias има стойността на опция, която може консервативно да бъде изчислена като нула. По същия начин, нетната стойност на мина Olympias следва да бъде изчислена на - 5,5 млн. EUR.
(77)
От друга страна, Комисията счита, че индивидуалните стойности на мините Stratoni и Skouries възлизат на 21,5 млн. EUR, което е сборът от стойностите на двете мини според доклада на Behre Dolbear (8,6 млн. EUR плюс 12,9 млн. EUR съответно, вж. параграф 74), тъй като:
а.
мината Stratoni притежава валидно разрешително за експлоатация на мина, изградена минна инфраструктура и положителната стойност, получена от нейните дейности (положителна настояща нетна стойност), и следователно е била в експлоатация към момента на продажбата;
б.
по отношение на мината Skouries, Комисията счита, че не са били налице административни или икономически пречки пред предоставянето на разрешителни за експлоатация на мини или изграждането на минна инфраструктура и осъществяването на минни дейности; мината Skouries е имала също положителна стойност, получена от нейните дейности (положителна настояща нетна стойност).
(78)
Гърция и получателят твърдят, че стойността на мините, изчислена от Behre Dolbear, не може да бъде взета предвид, тъй като се отнася за активите заедно със съответните разрешителни за експлоатация на мини, докато Ellinikos Xrysos е придобило само активите, а разрешителните за експлоатация на мини са предоставени по-късно от гръцката държава. Комисията не приема този довод, тъй като, както бе демонстрирано по-горе, мината Stratoni е притежавала валидно разрешително за експлоатация на мини към момента на продажбата. Както бе демонстрирано също по-горе, не е имало административни пречки пред предоставянето на разрешително за експлоатация на мини за Skouries. Разходът за кандидатстване и получаване на разрешително за експлоатация на мини за мина Skouries е бил ограничен до таксите за геолози и други експерти за подготовката на проучванията, изисквани за разрешителното, както и таксите, свързани с гаранционно писмо, изисквано от компетентното министерство. Според информацията, представена от гръцките органи, горните разходи са еднократни и възлизат (съответно) приблизително на 5 000 EUR плюс 600 000 EUR най-много на година. Комисията счита, че тези суми са ниски в сравнение с общите капиталови разходи за разработване и изграждане на мината в Skouries, които са достигнали 268 млн. USD през 2004 г., т.е. 220 млн. EUR (вж. параграф 66). По тази причина, Комисията счита, че горните разходи за разрешителни за експлоатация на мини не са представлявали пречка за фирма, която желае да инвестира в Skouries. Комисията отбелязва също, че докладът на Behre Dolbear включва също „административни“ разходи при изчисляването на настоящата нетна стойност на мината. Комисията следователно счита, че горните разходи (за кандидатстване и получаване на разрешително за експлоатация на мини за мината Skouries) са взети предвид в доклада на Behre Dolbear.
(79)
На базата на предходното, стойността на мините се изчислява на 16 млн. EUR за всичките три мини (21,5 млн.EUR - 5,5 млн. EUR).
а.б Изчисляване на стойността на земята
(80)
Гръцките органи и получателят твърдят, че земята, придобита от минодобивно дружество може да бъде използвана единствено за минодобивни дейности и няма пазарна стойност тъй като гръцкото законодателство дава приоритет на минодобивните дейности в такива области. Следователно, намаляването на стойността на правата за експлоатация на мини поради продължителното прекъсване на дейностите и анулирането на разрешителните за експлоатация на мини е довело също до намаляване на стойността на земята.
(81)
По отношение на горния въпрос, Комисията счита въпросната земя за актив на минодобивно предприятие, а не за „недвижим имот“ в широкия смисъл на понятието, поради особеностите на минните операции (замърсяване, нарушаване на състоянието на околната среда и др.), които биха направили спорна възможността за търгуване с такъв актив отделно от мините.
(82)
При все това, Комисията счита също, че всеки стопански актив има стойност, тъй като допринася или може да допринася за дейностите на дружеството и реализирането на приходи. Мините Cassandra са представлявали предприятие, което е функционирало към момента на продажбата и Комисията следователно счита, че земята е можела да бъде използвана за дейностите на мините и по тази причина е имала стойност. Ето защо Комисията не може да приеме довода, изтъкнат от Гърция и Ellinikos Xrysos.
(83)
Hellenic Mining Watch заявява, че активите на мините Cassandra включват също и съществени недвижими имоти, което в значителна степен увеличава общата стойност на мините, но не е взето предвид в доклада на Behre Dolbear.
(84)
При все това, Комисията отбелязва, че докладът на Behre Dolbear не взема предвид земята отделно от мините. Докладът на Behre Dolbear счита земята за неминерален актив на мините Cassandra и го оценява на 6 млн. EUR (23), независимо от метода на приходния подход.
(85)
Но Behre Dolbear посочва в своя доклад, че стойността, приписана на земята, представлява стойността, докладвана от Ellinikos Xrysos, и че не е правило независима оценка на земята. По тази причина Комисията трябва да провери тази стойност.
(86)
За да направи това, Комисията е използвала цената, платена за земята на открития търг от 1995 г. за продажбата на мините Cassandra на TVX Hellas (вж. параграф 6). Това не е първично, а вторично изчисление, предназначено да провери валидността на стойността, дадена в доклада на Behre Dolbear (6 млн. EUR).
(87)
Гръцките органи са съгласни, че стойността, определена от открития търг от 1995 г., може да бъде взета предвид, и че стойността на земята може да се счита за непроменена. Комисията отбелязва, че в контекста на продажбата от 1995 г. на мините Cassandra на TVX Hellas, за земята е определена цена в размер на 1,2 млрд. GRD. Комисията подчертава факта, че не е имало валидни ценови референции или ценови индекси за земята на мините Cassandra, която се счита за актив на минодобивно предприятие, а не за „недвижим имот“ в широкия смисъл на понятието (вж. параграф 81). Ако е имало такива валидни ценови референции или ценови индекси, щяло е да бъде възможно изчисляването на актуализирана референтна стойност. При тяхното отсъствие Комисията счита цената от 1995 г. за най-добрата налична приблизителна оценка в настоящия случай. Следователно, Комисията приема като отправна стойност сумата 1,2 млрд. GRD или 3,5 млн. EUR (като използва обменния курс 340,75 GRD/EUR, при който Гърция е влязла в еврозоната през 2001 г.), като справедлива пазарна стойност на земята.
(88)
След 1995 г., TVX Hellas е придобила 70 допълнителни парцела (през периода 1997-2000 г., предимно през 1998 г. и 1999 г.). Комисията отбелязва, че стойността на придобиване на тези 70 допълнителни парцела възлиза на 1,1 млн. EUR, както е представено във финансовите отчети на TVX Hellas. Комисията счита, че тази стойност на придобиване е пазарно ориентирана, тъй като е определена от пазара. Чрез събиране на горните две стойности (3,5 млн. EUR плюс 1,1 млн. EUR) може да бъде получена общата справедлива пазарна стойност на земята, която възлиза на 4,6 млн. EUR.
(89)
Тази сума от 4,6 млн. EUR представлява номиналната стойност на земята през 2003 г. на базата на цените от 1995 г. и 1997-2000 г. Комисията счита, че тази стойност трябва да бъде коригирана в съответствие с общия гръцки индекс на цените на промишлената продукция за периодите 1995-2003 г. и 1998-2003 г. Използва се индексът на цените на промишлената продукция, защото въпросната земя представлява актив на промишлено дружество и корекцията трябва да представя ценовите промени в промишления сектор. Тази корекция на продажните цени от 1995 г. и 1997-2000 г. води до окончателната стойност от 5,9 млн. EUR през декември 2003 г.
(90)
Комисията отбелязва, че горната стойност от 5,9 млн. EUR е много близка до стойността 6 млн. EUR, дадена от Behre Dolbear в неговия доклад за оценка (вж. параграф 84). Комисията счита, че тази много близка стойност потвърждава надеждността на оценката на земята от Ellinikos Xrysos, използвана в доклада на Behre Dolbear и следователно оправдава приемането на стойността 6 млн. EUR като представителна за справедливата пазарна стойност през декември 2003 г.
a.в Изчисляване на стойността на запасите от полезни изкопаеми
(91)
Продажбата от 2003 г. е включвала също и количество запаси от полезни изкопаеми с концентрати от злато (24). Гръцките органи и получателят твърдят, че през 2003 г. горните запаси са имали отрицателна стойност поради относително ниската цена на златото и относително високите присъщи разходи.
(92)
Гръцките органи са представили изчисляване на прага на рентабилност на цената, при която търговията с горепосочените запаси да е доходна. Вземайки предвид концентрацията на злато в полезните изкопаеми, т.е. 0,7 унции злато за тон, и цената на златото към 12 декември 2003 г., т.е. 407 USD за унция, стойността на златото, концентрирано в златните запаси, е била в размер на 284,9 USD за тон. Гръцките органи също така са представили разходите, свързани с търговията на горепосочените запаси: разходи за преработка на стойност 245 USD за унция и 171,5 USD за тон; транспортни разходи на стойност 50 USD за тон; неустойки, свързани с почистването, на стойност 270 USD за тон; и такси за преработка на стойност 5 USD за унция и 4,1 USD за тон. Изчисляването на горепосочените резултати при отрицателна продажна цена от - 210.7 USD за тон.
(93)
Комисията е проверила горепосоченото изчисляване. Тя счита, че поради горните причини, свързани с цената и разхода, цената на запасите към момента на продажбата не е била доходна. Търговията със запаси от златна руда е можела да бъде доходна, ако са се били променили транспортните разходи или ако са се очаквали промени в тях, но това не е могло да се предвиди. Също така, в доклада на Behre Dolbear не се посочва стойността на запасите от златна руда. Поради това Комисията счита, че стойността на тези запаси не може да се изчисли.
(94)
Hellenic Mining Watch твърди, че златосъдържащите запаси от полезни изкопаеми имат значителна стойност, възлизаща на 80 млн. EUR. Комисията отбелязва, че посочената стойност от 80 млн. EUR не се подкрепя от никакви данни или доказателства, предоставени от Hellenic Mining Watch. Въз основа на това и предвид горното изчисление, от което е видно, че стойността на тези запаси не може да се изчисли, Комисията отхвърля твърденията на Hellenic Mining Watch.
(95)
Комисията отбелязва, че активите, продадени през декември 2003 г., са включвали и две находища на олово и цинк. Докладът на Behre Dolbear включва оценка на стойността на съществуващите концентрати на олово и цинк към 30 юни 2004 г. (25). Тази оценка се извършва отделно от изчисляването на нетната текуща стойност на мините и не представлява част от оценката по приходния метод. Тя показва нетната възвръщаемост от металургичното предприятие (26) за собственика на мината: първо се изчислява стойността на съдържанието на метали (олово, сребро и цинк) въз основа на текущи цени и налични количества; след това се прилага „график за плащане на разходите на металургичното предприятие“ (разходи за допълнителна преработка, начислявани от купувача на полезните изкопаеми на техния производител), като се вземат предвид специалните условия за приспадане на този разход (конкретните проценти на обезценка, таксите по преработката и рафинирането и разходите за транспорт); и най-накрая, разходите по графика за плащане на разходите на металургичното предприятие се приспада от горната стойност на съдържането на метал (27).
(96)
Комисията отбелязва, че горният метод е стандартният метод за изчисляване на плащания за метали. Затова Комисията ще използва горния метод, за да оцени пазарната стойност на находищата на полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos през декември 2003 г., въз основа на количествата находища на полезни изкопаеми и цените на метала през декември 2003 г. (28). Чрез прилагане на горния метод за количествата полезни изкопаеми, цените на металите през декември 2003 г. и специалните условия на графика на Ellinikos Xrysos за плащане на разходите на металургичното предприятие, Комисията решава, че пазарната стойност на находищата на полезни изкопаеми, придобити от Ellinikos Xrysos през декември 2003 г., възлиза на 3,7 млн. USD или 3 млн. EUR (при обменен курс от 1,2254 USD/EUR към датата, на която полезните изкопаеми са продадени на Ellinikos Xrysos, а именно 12 декември 2003 г.).
(97)
Комисията отбелязва, че според информацията, предоставена от получателя, находищата на олово и цинк, придобити през декември 2003 г., са били продадени през декември 2004 г. (1 декември 2004 г. и 31 декември 2004 г.), т.е. след съставяне на доклада на Behre Dolbear. Затова Комисията счита, че специфичните условия, приложими за горния метод (изчисляване на стойността на находищата през юни 2004 г., вж. параграф 95) се прилагат и за изчисляване на стойността на находищата на полезни изкопаеми към декември 2003 г., тъй като е нямало други продажби на полезни изкопаеми в периода декември 2003 г.-юни 2004 г., които да поставят нови условия.
a.г Заключение относно предимството
(98)
Горното изчисление посочва обща стойност на мините Cassandra в размер на 25 млн. EUR, като това е сборът от стойността на мините (16 млн. EUR), земята (6 млн. EUR) и запасите от полезни изкопаеми (3 млн. EUR).
(99)
Тази обща сума е значително по-ниска от стойността, представена от доклада на Behre Dolbear като справедлива пазарна стойност на активите на мините Cassandra (500 млн. USD или 411 млн. EUR, вж. параграф 19). Стойността, представена в доклада на Behre Dolbear е спомената в решението на Комисията от 10 декември 2008 г. за откриване на официална процедура по разследване като показател за това, че продажната цена е била по-ниска от пазарната стойност на мините.
(100)
Причината за отклоняване от стойността в доклада на Behre Dolbear (500 млн. USD) е че тя е получена от два метода за остойностяване, които не съответстват на дадения случай (вж. таблица 1 по-горе), а именно методите на „свързаните сделки“ и „пазарната капитализация“, които не могат да се приемат, защото: a) основата на остойностяването на свързаните сделки е съмнителна, тъй като две отделни мини не могат да са идентични: всяко находище на полезни изкопаеми, дори и на един и същ ресурс, се различава до известна степен от останалите находища; б) пазарната капитализация се препоръчва като вторичен метод за остойностяване или като практическо правило, подходящо за проверяване на оценки, направени чрез основни методи като приходния подход; за дадения случай методът на пазарната капитализация не може да се използва дори и като вторичен метод за остойностяване, защото той потвърждава само стойността на приходния подход, произтичаща от пазарните капитализации през първото шестмесечие на 2004 г., което не може да се приеме, защото тази информация е последваща спрямо датата на продажбата и в) Behre Dolbear приписва по-голяма достоверност на стойността, получена от приходния подход.
(101)
Общата стойност, изчислена от Комисията (25 млн. EUR) е също много по-ниска от диапазона на цените, получени от приходния подход (107,2 млн. EUR-331,1 млн. EUR, вж. параграф 69). Причината за това е, че последната цена включва: a) стойностите на активите, които не са били прехвърлени през декември 2003 г., напр. вземания, парични потоци и запаси от полезни изкопаеми (стойностите от юни 2004 г. се различават от тези от декември 2003 г., вж. изчисляването в параграфи 91-97); и б) минералните ресурси, характеризирани в доклада на Behre Dolbear като спекулативни и несигурни (29) (материал, който може да се добива в мина или потенциал за проучване). Последните не са включени в паричните потоци за определяне на нетната текуща стойност, съгласно приходния подход (вж. параграф 72), която се получава само от доказани и вероятни запаси, изключвайки всички останали запаси. В допълнение, горният диапазон от стойности също включва различни стойности за Olympias по три различни сценария за ценообразуване. Комисията не приема тези стойности (вж. параграфи 72-76). И най-накрая, горният диапазон от стойности е повлиян от различните сценарии за ценообразуване, от които Комисията приема само един (вж. параграф 72).
(102)
Комисията заключава, че пазарната стойност на активите на мините Cassandra е в размер на 25 млн. EUR към момента на тяхната продажба на Ellinikos Xrysos.
(103)
Комисията счита, че стойността на предимството, от което Ellinikos Xrysos се е възползвало, възлиза на 14 млн. EUR, като това е разликата между общата справедлива пазарна цена на активите на мините Cassandra (25 млн. EUR) и цената, платена при продажбата (11 млн. EUR).
(104)
Въз основа на горния анализ на доводите, изложени от Гърция и получателя и предвид изчисляването на пазарната стойност на продадените активи и сравнението на тази пазарна стойност с цената, която действително е платена от Ellinikos Xrysos, Комисията счита, че критерият за предимство е изпълнен.
б. Държавни ресурси
(105)
Гръцките органи и получателят твърдят, че Гърция е действала само в качеството си на посредник по време на продажбата от 2003 г. и никога не е притежавала мините. Освен това те твърдят, че Гърция не е получила каквито и да било парични средства от продажбата от 2003 г., тъй като сумата от 11 млн. EUR е била платена директно на TVX Hellas. Накрая гръцките органи и получателят твърдят, че сделката по продажба от 1995 г. е била осъществена между TVX Hellas и предходния собственик, частно дружество, което е било в процедура по ликвидация.
(106)
Комисията отбелязва, че Гърция е била активна страна и в двете сделки, които са били осъществени посредством два различни договора. Във втория договор Гърция е поела задълженията на продавач, но освен това е имала право да получи прихода от продажбата. Този приход е бил платен директно на TVX Hellas с цел покриване на конкретно задължение на гръцката държава, което още веднъж демонстрира ролята на Гърция като продавач, а не само като посредник. По отношение на твърдението, че продажбата от 1995 г. е била осъществена между TVX Hellas и частно дружество, Комисията счита, че това твърдение няма връзка с въпроса за държавните ресурси в разглеждания случай, тъй като този критерий се разглежда единствено във връзка с продажбата от 2003 г.
(107)
Поради това Комисията не приема доводите, изложени от гръцките органи и получателя и счита, че критерият за държавните ресурси е изпълнен.
в. Селективност
(108)
Мините Cassandra са били продадени на Ellinikos Xrysos, а Ellinikos Xrysos следователно се е възползвало селективно от разликата между продажната цена и пазарната стойност на продадените активи. Поради тази причина Комисията счита, че мярката е селективна, тъй като тя поставя в по-благоприятно положение само това конкретно дружество.
(109)
Този въпрос не е бил оспорен нито от Гърция, нито от получателя.
г. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки
(110)
Ellinikos Xrysos осъществява дейност в сектор, чиито продукти се търгуват в значителна степен между държавите-членки. Добив на цинк, мед, олово, злато и сребро се осъществява в единадесет държави-членки, освен Гърция, а именно в Обединеното кралство, Италия, Финландия, Полша, Словакия, Румъния, България, Испания, Ирландия, Португалия и Швеция (30). Цинк, мед, олово, злато и сребро се търгуват във всички държави-членки (31). Освен това въпросните мерки за помощ са предоставили на Ellinikos Xrysos предимство пред неговите конкуренти (вж. параграфи 39-104). Когато държавна помощ укрепва положението на едно предприятие в сравнение с други предприятия, които се конкурират в областта на търговията между държавите-членки, тези други предприятия трябва да се считат за засегнати от въпросната помощ. Следователно критерият за нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията между държавите-членки е изпълнен.
(111)
Този въпрос не е бил оспорен нито от Гърция, нито от получателя.
д. Заключение относно наличието на помощ в мярка 1
(112)
В светлината на изложеното по-горе Комисията заключва, че продажбата на мините Cassandra на Ellinikos Xrysos, осъществена през 2003 г. представлява държавна помощ в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Размерът на помощта е 14 млн. EUR като тази стойност представлява разликата между цената, платена при продажбата от 2003 г., а именно 11 млн. EUR и пазарната стойност на активите, продадени към момента на продажбата, а именно 25 млн. EUR.
МЯРКА 2: ОСВОБОЖДАВАНЕ ОТ ДАНЪЦИ И НАМАЛЯВАНЕ НА ХОНОРАРИ ЗА ПРАВНИ УСЛУГИ
а. Държавни ресурси
(113)
По мнение на Гърция и получателя намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси, тъй като адвокатите са частни лица със свободни професии и данъците и налозите върху техните хонорари са били надлежно платени. Освен това, по мнение на Гърция, хонорарите за правни услуги не са били платени от държавата. Независимо от това, намаляването на хонорарите за правни услуги е предвидено в член 5 от договора за продажба, който предвижда, че законните права и хонорарите за правни услуги „следва да бъдат намалени до 5 % от минималния размер на таксите, както е посочено в съответното законодателство“.
(114)
Комисията се съгласява със становището, че адвокатите не са държавни служители. От друга страна, Комисията отбелязва, че в действителност нотариусите са държавни длъжностни лица. При все това, нотариусите не получават заплата; източник на доходите им са изключително техните клиенти, а не държавният бюджет.
(115)
Освен това Комисията отбелязва, че при сключването на договори за продажба, разходите за хонорарите за правни услуги се поемат от страните. В разглеждания случай Комисията приема твърдението на гръцките органи, че държавата не е платила гореспоменатите хонорари вместо купувача.
(116)
По тази причина Комисията счита, че намаляването на хонорарите за правни услуги не включва държавни ресурси и следователно не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(117)
По отношение на освобождаването от данъци, целта на данъците е финансиране на държавния бюджет. Следователно несъбирането на данъци лишава държавата от ресурси. По тази причина Комисията счита, че освобождаването от данъци действително включва държавни ресурси.
б. Предимство
(118)
Комисията отбелязва, че продажбата на мините Cassandra е подлежала на облагане с два данъка: 1) данък върху прехвърлянето на мините, по ставка от 5 %; и 2) данък върху прехвърлянето на земята, по ставка от 7 % до 9 %.
(119)
Ellinikos Xrysos твърди, че налагането на какъвто и да било данък върху продажбата от 2003 г. е щяло да бъде прибързано действие, тъй като договорът за продажба не е бил окончателен поради наличието на клауза за анулиране. Комисията не приема този довод, тъй като тази конкретна клауза за анулиране предвижда анулирането на продажбата само в случаи, в които страните не успеят да изпълнят конкретни задължения, за да се гарантира нейния ефект; това е стандартна клауза в повечето договори и наличието ѝ не означава, че тези договори не са окончателни. Освен това, в договора се предвижда начина, по който той влиза в сила: член 9 от него предвижда, че договорът следва да влезне в сила на датата на публикуването на закона, който го ратифицира в Държавен вестник на Република Гърция. Накрая, в договора не се споменава какъвто и да било вид неокончателен статус. Поради това Комисията счита, че в действителност договорът е окончателен, както и че е трябвало да бъдат наложени подходящите данъци.
(120)
Гръцките органи и получателят твърдят, че стойността на мините е била отрицателна, и че по тази причина е бил необходим стимул за потенциалните купувачи. Във връзка с този довод Комисията отбелязва, че стойността на мините към момента на продажбата не е била отрицателна, а положителна като тя е била в размер на 16 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 68-79).
(121)
Комисията отбелязва, че съгласно гръцкия Кодекс за минодобива, прехвърлянията на мини се облагат с данъчна ставка от 5 % въз основа на тяхната стойност, както и че това е приложимо по отношение на сделки „срещу възнаграждение“ („με επαχθή αιτία“). Гръцките органи твърдят, че сделките „срещу възнаграждение“ са сделки, осъществявани поради настъпване на нещастни случаи, например смърт на собственика, така че данъкът в размер на 5 % се прилага само по отношение на такива сделки и той не е приложим в разглеждания случай. Комисията не може да приеме този довод тъй като, въз основа на данни от нейно проучване, сделки „срещу възнаграждение“ са онези сделки, при които лицето, придобиващо актив дава някакъв вид отплата като възнаграждение, и в по-общ план, сделки, при които е налице някакъв вид възнаграждение за придобиването. Това е добре установеното и прието тълкувание (32).
(122)
През 2003 г. пазарната стойност на мините е била 16 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 68-79). Поради това Комисията счита, че съответният данък за мините, продадени през 2003 г. е трябвало да бъде в размер на 0,8 млн. EUR.
(123)
В допълнение Гърция признава, че в действителност се налага данък в размер от 7 % до 9 % във всички случаи на продажба на земи независимо от това дали се продават активи на дружество или активи на частни лица. Комисията е получила две различни писма по този въпрос, едно от Министерството на финансите и едно от Министерството на околната среда, енергетиката и климатичните промени (компетентен орган по въпроси, свързани с минодобивната дейност), които съдържат противоречиви твърдения. Комисията е подчертала това противоречие пред гръцките органи, но не е получила писмо с окончателно становище. По тази причина Комисията приема информацията, предоставена от Министерството на финансите, което е ведомството, отговорно по въпроси, свързани с данъчното облагане.
(124)
През 2003 г. пазарната стойност на земята е била в размер на 6 млн. EUR (както е изчислено в параграфи 80-90). По тази причина Комисията счита, че продажбата на земята от 2003 г. е трябвало да бъде обложена с данък в размер на 0,54 млн. EUR (33).
(125)
Тъй като договора за продажбата от 2003 г. е предвиждал нулева ставка за прехвърлянето, Комисията счита, че горепосочените суми (в общ размер на 1,34 млн. EUR) са представлявали предимството, от което се е възползвало дружеството Ellinikos Xrysos.
(126)
Гърция и получателят заявяват, че освобождаването от данъци е било извършено за данък в размер на 38 000 EUR и следователно е било извършено за данък по-нисък от прага de minimis (34) и не е предоставило предимство на купувача. Комисията не може да приеме този довод, тъй като прагът de minimis, който е бил в размер на 100 000 EUR към момента на продажбата от 2003 г., се прилага независимо от формата на помощта или преследваната цел. По тази причина не могат първо да бъдат разделяни различните разглеждани мерки за помощ, т.е. мерки 1 и 2, а след това да бъде разглеждана само част от мярка 2, т.е. освобождаването от данъци. Комисията е разгледала и двете мерки за помощ в разглеждания случай и е установила, че взети заедно, те включват размери на помощ, които превишават прага de minimis в размер на 100 000 EUR и съобразно с това, тя е преценила, че предоставената помощ не успява да изпълни условията за помощ de minimis. Въз основа на изложеното по-горе, Комисията поддържа заключението, до което тя е достигнала в параграф 125.
в. Селективност
(127)
Критерият за селективност е изпълнен по същия начин, както в параграф 108.
г. Нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки
(128)
Накрая критерият за нарушаване на конкуренцията и отражение върху търговията между държавите-членки е изпълнен по същия начин, както в параграф 110.
д. Заключение относно наличието на помощ в мярка 2
(129)
В светлината на изложеното по-горе, Комисията заключва, че освобождаването от данъци представлява държавна помощ в размер на 1,34 млн. EUR в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, Комисията счита, че намаляването на хонорарите за правни услуги представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
IV.б. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
(130)
Доколкото мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тяхната съвместимост трябва да бъде оценена в светлината на изключенията, предвидени в параграфи 2 и 3 от този член.
(131)
Членове 107, параграф 2 и 107, параграф 3 от ДФЕС предвиждат изключения от общото правило, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар, както е предвидено в член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(132)
В настоящия подраздел Комисията ще оцени съвместимостта на мерките като вземе предвид тези изключения.
(133)
Изключенията, предвидени в член 107 параграф 2 от ДФЕС не са приложими в настоящия случай: тази мярка не е със социален характер, тя не е била предоставена на отделни потребители, тя не е предназначена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития и не е била предоставена на икономиката в отделни региони на Федерална република Германия, които са засегнати от разделението на Германия.
(134)
Допълнителни изключения са предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС. Изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, букви б), г) и д) очевидно не са приложими и не са били изтъкнати от гръцките органи. В настоящия подраздел Комисията ще оцени потенциалната съвместимост на мерките съгласно член 107, параграф 3, букви а) и в).
(135)
Член 107, параграф 3, буква а) гласи, че „помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост“ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар. Мините Cassandra се намират в област, която отговаря на условията за предоставяне на помощ съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и следователно Ellinikos Xrysos теоретично може да отговаря на условията за регионална помощ.
(136)
В Насоките за национална регионална помощ, приложими към момента на продажбата от 2003 г. („Насоките за регионална помощ от 1998 г.“ (35)) са изложени условията за одобряване на регионална инвестиционна помощ.
(137)
Съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г., предметът на една регионална помощ е или да осигури продуктивна инвестиция (първоначална инвестиция), или да създаде работни места, което е свързано с инвестицията.
(138)
По отношение на възможността за разглеждане на мерките като помощ за създаване на работни места, следва да бъде подчертано, че за целите на регионалните помощи, създаване на работни места означава нетно увеличение на броя на работните места в предприятието, което е обект на обстоен преглед, спрямо средния брой на работните места за определен период от време, както и че всички работни места, изгубени в рамките на този период трябва следователно да бъдат извадени от очевидния брой работни места, създадени в рамките на същия период. Освен това размерът на помощта трябва да бъде изчислен въз основа на разходите за заплати; по-специално, той не трябва да надвишава определен процент от разходите за заплати на наето лице, изчислени за период от две години.
(139)
Във връзка с тези изисквания Комисията посочва, че договорът за продажба е включвал само една неясна клауза, по силата на която на дружество Ellinikos Xrysos се предоставя възможност за лична преценка за наемане на такъв брой служители, какъвто му е необходим, както и че следователно горепосочените условия не са изпълнени. Поради тази причина Комисията преценя, че по смисъла на насоките, не е предвидено създаване на работни места.
(140)
Насоките за регионална помощ от 1998 г. определят първоначалната инвестиция като инвестиция в основен капитал, свързана със създаването на ново предприятие, с разширяването на съществуващо предприятие или със започването на дейност, която води до съществена промяна в продукта или в производствения процес на съществуващо предприятие (чрез рационализация, диверсификация или модернизация)) (36).
(141)
Комисията приема, че придобиването на мина Skouries отговаря на критериите за първоначална инвестиция въз основа на изложеното по-горе определение, дадено в насоките. Към момента на продажбата от 2003 г., в Skouries не е имало нито една изградена минна инфраструктура и е имало необходимост от инвестиция в основен капитал с оглед пускането в експлоатация на новата мина (вж. параграф 66).
(142)
По отношение на мина Stratoni, Комисията има съмнения за това дали продажбата на активите може да бъде считана за първоначална инвестиция по смисъла на насоките (37).
(143)
При все това, съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г., инвестирането в основен капитал под формата на закупуване на предприятие, което е било закрито, или което би било закрито, ако не е било закупено, също може да бъде считана за първоначална инвестиция.
(144)
В това отношение Комисията отбелязва, че Гърция действително е доказала, че мините са били закрити или биха били закрити, ако не са били закупени от Ellinikos Xrysos (38). Поради това тази инвестиция може да бъде считана за първоначална инвестиция.
(145)
Независимо от това, фактът, че продажбата на мините Cassandra ще бъде считана за първоначална инвестиция не означава, че тази инвестиция е съвместима съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. Не са изпълнени две условия, определени от тези насоки, както е посочено в параграфи 146-152 по-долу:
(146)
На първо място, продажбата на мините Cassandra е ad hoc мярка. В това отношение, Насоките за регионална помощ от 1998 г. изрично предвиждат следното: „Дерогация от принципа на несъвместимост, установен в член [107, параграф 1] от Договора може да бъде предоставена по отношение на регионална помощ, само ако може да бъде гарантиран балансът между произтичащите нарушения на конкуренцията и предимствата, които помощта предоставя за развитието на регион, намиращ се в по-неблагоприятно положение … Индивидуална ad hoc помощ, предоставена на едно дружество или ограничена в една област на дейност, може да окаже силно въздействие върху конкуренцията на съответния пазар, като се очаква, че въздействието ѝ върху регионалното развитие ще бъде силно ограничено. Подобна помощ се предоставя обикновено в обхвата на специфични секторни индустриални политики и не е в унисон с духа на политиката за регионални помощи. Тази политика трябва да остане неутрална по отношение на разпределението на производствени ресурси между отделните икономически сектори и дейности. Комисията счита, че освен ако може да бъде доказано обратното, тази помощ не изпълнява изискванията, изложени в предходния параграф“ (втори параграф на точка 2 от насоките).
(147)
Въпреки, че към момента на издаване на Решението за откриване на Комисията от 10 декември 2008 г., от Гърция е било поискано да изрази становище относно съвместимостта на помощта съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС и Насоките за регионална помощ от 1998 г., Комисията отбелязва, че Гърция не е успяла да докаже по никакъв начин, че продажбата на мините Cassandra е била извършена при съблюдаване на изискването за баланс между произтичащите нарушения на конкуренцията и предимствата, които помощта предоставя за развитието на регион, намиращ се в по-неблагоприятно положение.
(148)
На второ място, регионалната помощ трябва да има стимулиращ ефект, т.е. тя трябва да предоставя истински стимул за инвестиране, което в противен случай не би било извършено в подпомаганите области. В този дух, насоките гласят, че „схемите за помощи трябва да предвиждат заявлението за получаване на помощ да бъде представено преди започване на изпълнението на проектите“ (39). Това условие е валидно също така и за ad hoc мерките за помощ (40). Гърция не е доказала, че получателят е спазил горепосоченото изискване, нито пък че той е предоставил заявление за получаване на помощ преди започването на проекта.
(149)
Освен това, по отношение стимулиращия ефект на помощта, Гърция не е провела открит и безусловен търг за продажбата на мините Cassandra. Комисията счита, че този открит и безусловен търг е щял да бъде изпитание, посредством което да се провери дали на пазара е имало лица, които са имали желание да инвестират в мините. Тъй като такъв търг не е бил проведен, Комисията преценя, че Гърция не е проверила пазарното равнище на лицата, които желаят да инвестират в мините Cassandra, и следователно, не е проверила необходимостта от помощ със стимулиращ ефект.
(150)
В допълнение Комисията отбелязва, че придобиването на мините Cassandra е представлявало инвестиция в минодобивния сектор. Секторът е отрасъл, интензивно използващ капитали, в който се изискват значителни инвестиции за развитие на предприятията и стопанските операции. В разглеждания случай, съгласно доклада на Behre Dolbear, капиталовите разходи за разработване и изграждане на мина в Skouries са били в размер на 220 млн. EUR (вж. параграф 66). Комисията отбелязва, че тази сума е значително по-висока от въпросния размер на помощта, а именно 15,34 млн. EUR (вж. комбинирани суми в параграфи 111 и 124). По-специално, горепосоченият размер на помощ представлява само 7 % от инвестицията, изисквана в една от мините. Освен това, Комисията не е получила каквито и да било доказателства, които да демонстрират, че Ellinikos Xrysos не е било в състояние да осъществи инвестицията без помощ. Тъкмо напротив, Гърция и Ellinikos Xrysos са се споразумели, че последното дружество действително ще осъществи капитални инвестиции с цел разработване на мините (41). По тази причина Комисията счита, че въпросната помощ не е имала стимулиращ ефект и не е била необходима на инвеститорите, които са имали желание да придобият мините Cassandra.
(151)
Накрая Гърция не е успяла да докаже по никакъв начин стимулиращия ефект на въпросната помощ.
(152)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията счита, че продажбата на мините Cassandra не спазва критериите на Насоките за регионална помощ от 1998 г. за обявяване на помощта за съвместима като първоначална инвестиционна помощ.
(153)
Освен това може да се обсъди дали помощта може да бъде обявена за съвместима като оперативна помощ съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г. В насоките оперативната помощ се определя като помощ, с която се цели намаляване на текущите разходи на дадена фирма. В съответствие с насоките, оперативните помощи могат да бъдат предоставяни по изключение в региони, които отговарят на условията съгласно дерогацията, посочена в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.
(154)
При все това, съгласно насоките, оперативна помощ е помощ „която има за цел да намали текущите разходи на дадена фирма“ (точка 4.15). Текущите разходи са некапиталови и обикновено периодични разходи, необходими за функционирането на дадено предприятие. В този смисъл въпросната помощ не предоставя финансови средства за покриване на текущите разходи, а за инвестиции в основен капитал (придобиване на мини и земя), както и освобождаване от дължимия данък за гореспоменатата инвестиция (данък върху прехвърлянето). Следователно въпросната помощ не предоставя финансови средства за покриване на текущите разходи. Поради това Комисията счита, че въпросната помощ не отговаря на определението за оперативна помощ по смисъла на насоките.
(155)
Освен това, съгласно насоките, оперативна помощ може да бъде предоставена в региони, отговарящи на условията за предоставяне на помощ, при условие че размерът ѝ е пропорционален на затрудненията, към чието облекчаване е насочена и държавата-членка е тази, която трябва да докаже наличието на евентуалните затруднения и да ги степенува по важност. В разглеждания случай Гърция не е предоставила каквато и да било оценка или изчисление на затрудненията в региона, както и на размера на помощта, за да докаже, че размерът на помощта е пропорционален на размера на затрудненията.
(156)
Накрая, съгласно насоките, оперативната помощ трябва да бъде ограничена във времето и прогресивно да намалява. Комисията отбелязва, че въпросната продажба не е била предмет на какъвто и да било вид времево ограничение или прогресивно намаляване. В действителност, както продажната цена, така и освобождаването от данъци, посочени в договора за продажба, са били определени и одобрени без споменаване на какъвто и да било вид времево ограничение или намаляване.
(157)
Поради това Комисията преценя, че помощта не може да бъде обявена за съвместима съгласно разпоредбите на насоките.
(158)
Комисията заключва, че помощта не може да бъде обявена за съвместима съгласно Насоките за регионална помощ от 1998 г.
(159)
По отношение на съвместимостта на помощта съгласно Общия регламент за групово освобождаване относно деклариране на определени категории помощи за съвместими с общия пазар в приложение на членове 107 и 108 от ДФЕС (42), Комисията счита, че въз основа на финансовите данни, представени от гръцките органи, Ellinikos Xrysos е голямо предприятие, както е посочено в параграф 12 по-горе. В съответствие с член 1, параграф 5 от Общия регламент за групово освобождаване, ad hoc помощите, предоставяно на големи дружества се изключват от приложното поле на регламента.
(160)
Освен това, в съответствие с член 8, параграф 3 от Общия регламент за групово освобождаване, когато помощ, попадаща в обхвата на регламента се предоставя на голямо предприятие, държавата-членка следва да потвърди съществения стимулиращ ефект на помощта въз основа на документ, който анализира жизнеспособността на проекта или дейността на получателя с и без помощта. На Комисията не са били предоставени такива доказателства.
(161)
Накрая, в съответствие с Общия регламент за групово освобождаване, разходите по придобиването на капиталови активи като действие, пряко свързано с предприятие, което е било закрито, или което би било закрито, ако не е било закупено, се считат за допустими разходи, при условие че сделката е била осъществена при пазарни условия. Гръцките органи допускат, че сделката е била осъществена без открита, безусловна и прозрачна тръжна процедура или независима оценка на пазарната стойност на активите на мините Cassandra. Поради това Комисията счита, че въпросната продажба не е била осъществена при пазарни условия.
(162)
В заключение, помощта, предоставена на Ellinikos Xrysos не е съвместима съгласно Общия регламент за групово освобождаване.
(163)
Член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС гласи, че „помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“ могат да бъдат обявени за съвместими с вътрешния пазар.
(164)
Комисията счита, че изключението, посочено в член 107, параграф 3, буква в) не е приложимо по отношение на разглеждания случай, и че Ellinikos Xrysos не отговаря на условията за помощ за оздравяване и/или преструктуриране. В съответствие с точка 7 от Насоките на Общността от 1999 г. за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение, приложими към момента на продажбата от 2003 г. (43), „едно новосъздадено предприятие не е приемливо за помощ за оздравяване или преструктуриране, дори и ако първоначалното му финансово положение е несигурно. Такъв например е случаят, когато новото предприятие възниква в резултат на ликвидация на предишното или просто поема активите на ликвидираното предприятие“. Ellinikos Xrysos е дружество, което е било създадено три дни преди придобиването на мините Cassandra. Освен това, предоставянето на помощ за преструктуриране зависи от наличието на добър план за преструктуриране, а Гърция не е представила такъв план за преструктуриране. В заключение, помощта, предоставена на Ellinikos Xrysos не е съвместима съгласно правилата за помощ за оздравяване и/или преструктуриране.
(165)
Накрая, по отношение на помощ за опазване на околната среда, Ellinikos Xrysos е било задължено да съблюдава приложимите екологични стандарти. По-специално то е било задължено да осъществява инвестиции за опазване на околната среда и да извършва своите минодобивни операции в съответствие със законодателството в областта на околната среда на Гърция и ЕС. Тъй като последните дейности са задължителни по закон, не е било необходимо на Ellinikos Xrysos да се предостави помощ, посредством която тя да спази закона.
(166)
В светлината на изложеното по-горе, Комисията заключва, че въпросните мерки за помощ са несъвместими с ДФЕС.
(167)
По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos. Освен това Комисията счита, че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
V ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(168)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията заключава, че разгледаните мерки представляват държавна помощ в полза на Ellinikos Xrysos по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos, представлява помощ в полза на Ellinikos Xrysos, както и че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, също представлява помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
(169)
Освен това Комисията заключава, че разглежданите мерки за помощ са несъвместими с вътрешния пазар. По-специално Комисията счита, че разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos, както и че размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на мините и земята, също представлява несъвместима помощ в полза на Ellinikos Xrysos.
(170)
В съответствие с ДФЕС и установената съдебна практика на Съда на Европейския съюз, Комисията е компетентна да реши дали съответната държава трябва да отмени или да измени помощта, когато се установи, че тя е несъвместима с общия пазар (44). Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с общия пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (45). В този контекст Съдът е постановил, че целта е постигната, когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от преимуществото, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (46).
(171)
Съгласно горепосочената съдебна практика, член 14 от Регламент (ЕО) № 659/99 на Съвета (47) предвижда, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя.“
(172)
Поради това, като се има предвид, че разглежданите мерки се считат за неправомерна и несъвместима помощ, размерите на помощта трябва да бъдат възстановени, за да се възстанови ситуацията, която е съществувала на пазара преди предоставянето на помощта. Началният момент за възстановяването на сумата следва да бъде датата на предоставяне на предимството на получателя, т.е. датата, на която помощта е предоставена на разположение на получателя, който трябва да плати лихва за възстановяване до датата на нейното действително възстановяване.
(173)
Елементът на несъвместима помощ, който се съдържа в мерките е съчетание от а) разликата между пазарната стойност на активите на мините Cassandra и цената, по която те са били продадени на Ellinikos Xrysos (14 млн. EUR) и б) размерът на данъка, който е трябвало да бъде платен от Ellinikos Xrysos за придобиването на активите, т.е. мините и земята (1,34 млн. EUR). Сумата от посочените по-горе стойности е 15,34 млн. EUR.
(174)
Освен това, по отношение на възстановяването Комисията отбелязва, че член 4 от договора за продажба от 2003 г. е включвал две разпоредби за анулиране, които предвиждат, че Ellinikos Xrysos може да анулира продажбата в случай на: а) издаване на административен или правен акт от гръцките органи за промяна на статута на разрешителните за експлоатация на мини; или б) съдебно решение (свързано със статута на разрешителните за експлоатация на мини) за спиране на операциите или реализиране на инвестиционния план. И в двата случая дружество Ellinikos Xrysos е трябвало да върне активите на гръцката държава и да му бъде възстановена общата сума в размер на 11 млн. EUR с възможност за плащане на допълнително възнаграждение.
(175)
Гръцките органи са изтъкнали, че тези две разпоредби могат да бъдат приведени в действие посредством решение на Комисията относно възстановяването на несъвместима помощ. Определя се дали случаят е такъв от начина на тълкуване на договора и националното законодателство. Ако, при все това, разпоредбите бъдат приведени в действие, това не следва да окаже никакво въздействие върху задължението на Гърция за възстановяване на размера на помощта, посочен в настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ в размер на 15,34 млн. EUR, предоставена неправомерно от Гърция на Ellinikos Xrysos SA в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз посредством продажба на активи и земя по стойност по-ниска от тяхната стойност и освобождаване от свързаните с продажбата данъци, с цел запазване на заетостта, опазване на околната среда и създаване на стимул за потенциалните купувачи на мините Cassandra, е несъвместима с вътрешния пазар.
Член 2
1. Гърция ще възстанови от получателя помощта, посочена в член 1.
2. В сумите, които трябва да бъдат възстановени, ще се включват и лихвите от датата, на която сумите са били предоставени на разположение на получателя, до тази на тяхното реално възстановяване.
3. Лихвите ще се изчисляват на база, съставена в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (48) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (49) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Гърция ще прекрати всички неизвършени плащания по посочената в член 1, параграф 1 помощ, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1 ще се извърши незабавно и ефективно.
2. Гърция ще осигури прилагането на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на уведомяване за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение, Гърция ще предостави на Комисията следната информация:
а)
общата сума (основна сума и лихви) за възстановяване от получателя;
б)
подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта.
2. Гърция ще информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за прилагане на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При поискване от страна на Комисията, Гърция ще предоставя незабавно информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Освен това тя ще предоставя подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Гърция.
Съставено в Брюксел на 23 февруари 2011 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. február 23.)
a Görögország által az Ellinikos Xrysos SA részére nyújtott C 48/08 (korábbi NN 61/08) állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 1006. számú dokumentummal történt)
(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/452/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 108. cikke (2) bekezdése első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdése a) pontjára,
tekintettel a Bizottság határozatára, amellyel a C 48/08 (korábbi NN 61/08) támogatás tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében (1) meghatározott eljárás megindításáról határozott (2),
miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívták az érintett feleket, hogy észrevételeiket e rendelkezéseknek megfelelően tegyék meg, és e megjegyzésekre figyelemmel,
mivel:
I AZ ELJÁRÁS
(1)
A Bizottság 2007. július 9-én kapott egy azt állító panaszt, hogy Görögország két olyan intézkedést hozott, amelyek az Ellinikos Xrysos SA (a továbbiakban: Ellinikos Xrysos) számára állami támogatást valósítanak meg. A Bizottság információcserét követően 2008. december 10-én az állítólagos intézkedések tekintetében hivatalos vizsgálati eljárást indított.
(2)
Görögország 2009. február 23-án benyújtotta észrevételeit a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatára.
(3)
Az eljárás megindításáról szóló határozatot 2009. március 10-én közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). Négy érdekelt féltől érkeztek észrevételek: 2009. április 10-én az Ellinikos Xrysostól, amely az állítólagos állami támogatás kedvezményezettje; 2009. április 10-én a European Goldfields Ltd-től, az Ellinikos Xrysos főrészvényesétől; 2009. április 2-án a kaszándrai bányáknál működő szakszervezettől; 2009. április 6-án a Hellenic Mining Watch elnevezésű görög szervezettől, melynek célja „a környezet és a lakosság bányászat káros következményeitől való védelme és a nemzeti vagyon őrzése” (4).
(4)
Az észrevételeket a Bizottság 2009. május 6-i és 2009. július 7-i levelével továbbította Görögországnak. Görögország a harmadik felek észrevételeire 2009. június 3-i, 2009. július 20-i és 2009. szeptember 23-i levelével válaszolt.
(5)
A Bizottság 2009. június 19-én, 2009. december 11-én és 2010. április 22-én további információkat kért a görög hatóságoktól, amire Görögország 2009. július 23-i, 2009. július 29-i, 2010. január 15-i, 2010. február 11-i, 2010. február 12-i, 2010. május 4-i és 2010. május 27-i levelében válaszolt. A Bizottság szolgálatai és a görög hatóságok között 2010 májusában további nem hivatalos információcserére került sor elektronikus levelezés útján. A Bizottság szolgálatai és a görög hatóságok között 2009. február 11-én és 2010. június 24-én, a Bizottság szolgálatai és az állítólagos kedvezményezett között 2009. február 2-án és 2009. június 26-án megbeszélések folytak.
II A TÁMOGATÁS RÉSZLETES ISMERTETÉSE
II.a. A BÁNYÁSZATI JOGOKRA ÉS ENGEDÉLYEKRE VONATKOZÓ HÁTTÉRINFORMÁCIÓK
(6)
A bányászati jog egy adott földterületre annak föld alatti feltárás vagy felszíni kifejtés útján történő megmunkálása céljából történő belépésre, annak ilyen célú elfoglalására, és az ott esetlegesen talált ásványi ércek kitermelésére vonatkozó jog. A jog a bányászat tárgyát képező ingatlannal együtt, annak elválaszthatatlan részeként kerül átruházásra.
(7)
A bányászati jog eltér a bányászati engedélytől, mely a bányászati műveletek végzésére vonatkozó engedély. Az engedélyt az illetékes hatóságok a benyújtott megvalósíthatósági jelentések és környezetvédelmi tanulmányok értékelését követően adják meg. A tárgybeli ügyben a 2003-as eladáskor a bányászati engedélyeket a Fejlesztési Minisztérium adta ki.
II.b. A KEDVEZMÉNYEZETT
(8)
Az Ellinikos Xrysos egy nagy görög bányatársaság, amely arany, réz, ólom, ezüst és cink bányászatával foglalkozik. A cég árbevétele 2009-ben 44,7 millió EUR volt (1,7 millió EUR adózás utáni eredménnyel) és körülbelül 350 főt foglalkoztatott. A tárgybeli támogatás idején (lásd a 11. és a 16-18. pontot) az Ellinikos Xrysos nagyvállalatnak minősült, mivel kapcsolódott egy nagyvállalathoz. A mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás (5) szerint: a) a mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) kategóriája olyan vállalkozásokból áll, amelyek kevesebb mint 250 személyt foglalkoztatnak, és amelyek éves forgalma nem haladja meg az 50 millió EUR-t, és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 43 millió EUR-t (Melléklet, 1. cím, 2. pont (1) bekezdése); b) ki kell venni a kkv-k kategóriájából azon vállalkozáscsoportokat, amelyek gazdasági ereje meghaladhatja a tényleges kkv-k gazdasági erejét, megkülönböztetést kell tenni a vállalkozások különféle típusai között attól függően, hogy autonóm vállalkozások-e (a (9) preambulumbekezdés); c) „autonóm vállalkozás” az, amely nem minősül kapcsolt vállalkozásnak (Melléklet, 1. cím, 3. pont (1) bekezdés); és d) „kapcsolt vállalkozás” az, amelyben a részvényesek, illetve tagok szavazati jogának többségét egy másik vállalkozás birtokolja (Melléklet, 1. cím, 3. pont (3) bekezdés a) pont). A vizsgált ügyben 2003 decemberében (a 2003-as eladás időpontjában), az Ellinikos Xrysos részvényeinek 53,3 %-a (az összesen 300 000. részvényből 160 000) volt a Greek Mines SA vállalat, az Aktor SA vállalat leányvállalatának tulajdonában. Az Aktor vállalat két legutolsó, azaz 2001. és 2002. évi árbevétele 120,9 millió EUR, illetve 302,6 millió EUR volt. Ugyanakkor a két legutolsó mérlegfőösszeg 151,9 millió EUR-t, illetve 260 millió EUR-t tett ki (6). Ezen adatok alapján az Aktor nagyvállalatnak minősül. Ekként a vizsgált támogatási intézkedések idején az Ellinikos Xrysos nagyvállalat volt.
(9)
Az Ellinikos Xrysos jelenlegi részvényesei: a European Goldfields Greece BV (a részvények 65 %-a), a Hellas Gold BV (a részvények 30 %-a), valamint az Aktor SA, egy görög építőipari és energiaipari vállalat (a részvények 5 %-a). A European Goldfields Greece BV és a Hellas Gold BV a European Goldfields Ltd, a balkáni államokban bányatelkek megszerzésével, feltárásával és fejlesztésével foglalkozó kanadai vállalat leányvállalata.
(10)
Az Ellinikos Xrysos a kaszándrai bányák tulajdonosa és üzemeltetője. Azokat és a hozzájuk tartozó bányászati jogokat 2003 decemberében vette meg a görög államtól. A kaszándrai bányák Észak-Görögországban találhatóak. A bányákhoz tartozik az Olympias, illetve a Skouries aranybánya, valamint a Stratoni réz-cinkbánya.
(11)
A kaszándrai bányák tulajdonosa 2003 előtt a TVX Hellas SA vállalat volt, amely 1995-ben szerezte meg azokat a görög államtól, nyilvános pályázat útján, 11 milliárd GRD (megközelítőleg 39,8 millió EUR (7)) összegért.
(12)
A görög Államtanács 2002-ben hatályon kívül helyezte a kaszándrai bányákra vonatkozó bányászati és aranyfeldolgozási engedélyeket, konkrétan az Olympias és Stratoni bányák tekintetében. Az Olympias bánya bányászati és aranyfeldolgozási engedélyét súlyosnak ítélt környezeti okokból helyezték hatályon kívül. A Stratoni bánya engedélyét amiatt helyezték hatályon kívül, mivel kiadása jogellenesen, egy arra nem jogosult hatóságon keresztül történt.
(13)
Az Államtanács általi hatályon kívül helyezést követően az illetékes Fejlesztési Minisztérium a következő két jogi aktust adta ki a Stratoni bánya vonatkozásában: 1) 2003. január 7-én a Stratoniban folyó műveletek abbahagyását elrendelő aktus; és 2) 2003. január 29-én a Stratoniban további biztonsági intézkedések bevezetését elrendelő aktus. A Fejlesztési Minisztérium - az Államtanács hatályon kívül helyező határozatának megfelelően - 2003. február 18-án egy további aktust adott ki, melyben engedélyezte a Stratoniban folyó műveletek újraindítását, és hatályon kívül helyezte 2003. január 7-i és 29-i aktusait. A 2003. február 18-i aktus a bányák Ellinikos Xrysosnak történő eladásakor érvényben volt.
(14)
Ugyancsak a kaszándrai bányák bányászati és aranyfeldolgozási engedélyeinek fentebb említett hatályon kívül helyezése következtében a Kinross (egy kanadai bányászati vállalat), a TVX Hellas tulajdonosa beszüntette a finanszírozást a részvényesi érték megőrzése érdekében. Ennek következtében a TVX Hellas a csődeljárás megindítására kényszerült.
II.c. AZ 1. INTÉZKEDÉS: PIACI ÉRTÉK ALATTI ELADÁS
(15)
A TVX Hellas 2003. december 12-én peren kívüli - kölcsönös követeléseik rendezésével kapcsolatos - egyezség alapján átruházta a kaszándrai bányákat a görög államra 11 millió EUR ellenében (a TVX Hellas Görögországgal szemben fennálló követelése 293,5 millió EUR-t tett ki). A görög állam még aznap eladta a kaszándrai bányákat az Ellinikos Xrysosnak 11 millió EUR-ért, előzetes vagyonértékelés vagy nyílt pályázat nélkül. Az adásvétel a következőkre terjedt ki: a) a Stratoni, Skouries és Olympias bányák, a vonatkozó bányászati jogokkal együtt; b) a földterület; c) az ásványtartalékok; és d) az állóeszközök (bányászati és feldolgozó berendezések, a munkavállalóknak fenntartott házak és ipari épületek). A görög hatóságok szerint az intézkedés célja olyan tulajdonos megtalálása volt, aki hajlandó a bányák üzemeltetésére, ezzel a foglalkoztatás fenntartására és a környezet védelmére.
II.d. A 2. INTÉZKEDÉS: ADÓELENGEDÉS ÉS A JOGI KÖLTSÉGEK CSÖKKENTÉSE
(16)
A kaszándrai bányákat Görögország a két fél közötti szerződéssel adta el az Ellinikos Xrysosnak, melyet a 3220/2004 törvény (8) erősített meg. E törvény értelmében az Ellinikos Xrysos teljes adómentességben részesült. Egyben a jogi és más költségeket az általában megfizetendő összeg mindössze 5 %-ára csökkentették. A görög hatóságok szerint az intézkedés célja a potenciális vevők számára ösztönzés megteremtése volt, mivel a bánya értéke negatív volt.
(17)
A görög jog szerint (9) az ingatlanátruházás adója az átruházott ingatlan értékének első 15 000 EUR-ja tekintetében 7 %, a fennmaradó összeg tekintetében pedig 9 %. Egyben a görög bányászati kódex szerint (10) a bányászati jogok átruházását az átruházott jog értéke (azaz a bánya értéke) 5 %-ának megfelelő különadó terheli.
(18)
Ebben a határozatban a Bizottság az 1. és 2. intézkedés tekintetében összesen 15,34 millió EUR összegű állami támogatást állapított meg, az alábbiak vizsgálata alapján:
a)
a kaszándrai bányákat alkotó egyes bányák (Stratoni, Olympias és Skouries) értéke, az eladás idején érvényesülő gazdasági tényezők és a bányák működőképessége alapján (a részletes elemzést lásd a 63-79. pontban);
b)
a kaszándrai bányák telekértéke, az értékelő jelentésben számítottak szerint (lásd a 19. pontot) és az 1995-ös nyílt pályázaton a telek nagyobb részéért fizetett árral összevetve (a részletes elemzést lásd a 80-90. pontban);
c)
az Ellinikos Xrysos által a 2003-as eladással megszerzett ásványtartalék értéke, ugyanezen értékelő jelentés alapján (a részletes elemzést lásd a 91-97. pontban);
d)
az Ellinikos Xrysost terhelő, az adásvételi szerződésben elengedett adó összege (a részletes elemzést lásd a 118-124. pontban).
(19)
Az eljárás megindításáról szóló 2008. december 10-i határozatban a Bizottság megkérdőjelezte, hogy Görögország piaci értéken adta-e el a kaszándrai bányákat az Ellinikos Xrysosnak, mivel az eladás nyílt pályázat vagy független vagyonértékelés mellőzésével zajlott, valamint azt is, hogy a piaci érték alatti eladás összeegyeztethető volt-e az EUMSZ-szel. A határozat hivatkozott a kaszándrai bányák European Goldfields-az Ellinikos Xrysos részvényese-nevében kiadott vagyonértékelésére. E jelentés szerint a kaszándrai bányák reális piaci értéke 500 millió USD (ami 2004. június 30-án 411 millió EUR-nak felelt meg, az adott napi 1,2155 USD/EUR (11) számítva). A jelentést (a továbbiakban Behre Dolbear jelentés) a Behre Dolbear International Ltd.-a European Goldfields szerint (12)„igen kiemelkedő nemzetközi bányaipari tanácsadó cég”-készítette.
(20)
A Bizottság egyben azt is megkérdőjelezte, hogy az adóelengedés és a jogi költségek csökkentése az állam felé fennálló pénzügyi kötelezettségek alóli, az EUMSZ-szel összeegyeztethető elengedésének minősült-e.
III GÖRÖGORSZÁG ÉS AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
III.a. GÖRÖGORSZÁG ÉS A KEDVEZMÉNYEZETT ÉSZREVÉTELEI
(21)
Görögország és a kedvezményezett észrevételei nagymértékben átfedik egymást, ezért azokat a Bizottság együttesen ismerteti a 22-31. pontban.
(22)
A görög hatóságok és a kedvezményezett szerint Görögország csak közvetítőként járt el a 2003-as eladásban, mivel a TVX Hellas-a csődeljárás kellős közepén-nem adhatta el közvetlenül a bányákat az Ellinikos Xrysosnak. Állítják továbbá, hogy Görögország soha nem volt a bányák tulajdonosa, és nem részesedett a 2003-as eladás bevételéből, mivel a 11 millió EUR közvetlenül a TVX Hellas részére került kifizetésre. Egyben azzal is érvelnek, hogy 1995-ben az eladási ügylet a TVX Hellas és az előző tulajdonos, egy felszámolás alatt álló magáncég között jött létre, ezért a 2003-as eladás nem érintett állami forrásokat.
(23)
Ezen túlmenően a görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítja, hogy az eladás idején a kaszándrai bányák piaci értéke-a műveletek hosszadalmas felfüggesztése és a bányászati engedély hatályon kívül helyezése miatt-csökkent vagy akár negatívba is fordult. A bányák negatív piaci értéke igazolható azzal a ténnyel is, hogy a Kinross-a TVX Hellas tulajdonosa és piacgazdasági szereplő-a beruházásból eredő jelentős veszteségeinek feltőkésítésekor annak negatív értéket tulajdonított. Állítják, hogy az Ellinikos Xrysos-ugyancsak magáncég-által fizetett pozitív vételárat az elállási záradék indokolta, ami kiiktatta a vevő kockázatait. Ezen túlmenően hozzáteszik, hogy a bányatársaság által megszerzett telek csak bányászati célokra használható, és piaci értéke nincs, mivel a görög jog ilyen területeken a bányászatnak biztosít elsőbbséget. Végezetül azzal érvelnek, hogy a telek értékének csökkenését okozta a bányászati jogok értékének a műveletek hosszadalmas felfüggesztése és a bányászati engedély hatályon kívül helyezése miatti csökkenése is. Végül az Ellinikos Xrysosnak eladott eszközök részét képező aranytartalékokkal kapcsolatban azt állítják, hogy azok értéke 2003-ban negatív volt az arany viszonylag alacsony ára, és a szállítási, feldolgozási stb. költségek viszonylag magas szintje miatt.
(24)
A fentieken túl és az ügyletben figyelembe veendő piacgazdasági kritériumot illetően a görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvel, hogy e kritériumok körébe tartoznak a környezetvédelmi, illetve a vállalat külső megítéléséhez és a munkavállalói elégedettséghez kapcsolódó társadalmi megfontolások is. Ezt támasztja alá az a tény is, hogy az adott ellenérték megfizetésekor a TVX Hellas piacgazdasági szereplőként is figyelembe vette a munkaügyi és környezetvédelmi kérdéseket. Érvük továbbá, hogy a bányák eladása nélkül a görög kormánynak jelentős, körülbelül 15,7 millió EUR-t kitevő környezetvédelmi költségeket kellett volna viselnie. Állítják ugyanakkor, hogy az Ellinikos Xrysos által fizetett árat piacgazdasági kritériumok is alátámasztják, mivel az megegyezett a TVX Hellas-egy magáncég-által kért árral. Görögország és a kedvezményezett szerint a TVX Hellas magasabb árat kért volna, ha ezt megtehette volna. Ezen túlmenően állítják, hogy az Ellinikos Xrysos által fizetett ár megegyezett az eszközöknek a TVX Hellas pénzügyi beszámolóiba beállított, könyv szerinti értékével. Állítják végezetül, hogy a 2003-as eladás keretében fizetett ár a bányák valós értékét tükrözte-ez alatt a Stratoni bányát értve, mivel ez volt az egyetlen működő bánya. A Skouries bányát illetően Görögország és a kedvezményezett azt állítja, hogy ott-a TVX Hellas által a 2003-as eladást megelőző bányászati kutatástól eltekintve-soha nem zajlott bányászati tevékenység vagy beruházás. Állítják továbbá, hogy Skouriesben a bányalétesítmény kialakítása jelentős beruházást igényel. A fenti okokra hivatkozással állítják, hogy a 2003-as eladás az Ellinikos Xrysos számára semmiféle előnyt nem biztosított.
(25)
A Behre Dolbear jelentés hitelességét illetően sem Görögországnak, sem a kedvezményezettnek nem voltak kétségei. A jelentést azonban mindketten kifogásolták, azt állítva, hogy nem vehető figyelembe, mivel annak célja a befektetők figyelmének felkeltése volt, és annak referencia-időpontja (2004 júniusa) sem egyezett meg az eladással (2003 decembere). Azzal is érvelnek, hogy a bányák Behre Dolbear becsülte értéke az eszközök és a vonatkozó bányászati engedélyek együttes értékére vonatkozik, miközben az Ellinikos Xrysos csak az eszközöket szerezte meg azzal, hogy a bányászati engedélyt a görög állam a későbbiekben adja meg. Ezen túlmenően állítják, hogy a jelentés nem az eladott eszközök értékére vonatkozik, hanem az Ellinikos Xrysos mint működő vállalkozás értékére, ezért az nem tükrözi a görög állam által 2003 decemberében eladott eszközök értékét. Végül állítják, hogy a jelentés 37. oldalán lévő 5.3. táblázatban a Behre Dolbear a termelési állapothoz közeli kaszándrai bányák nettó jelenértékét negatívnak, -2,59 millió USD-nek becsüli; ezért a ténylegesen fizetett ár (a 11 millió EUR) a piaci érték felett volt.
(26)
A Behre Dolbear jelentés felhasználásának esetére Görögország állítja, hogy a jelentésben szereplő három eltérő megközelítés közül csak a jövedelemmegközelítés módszere használható, mivel ez a nemzetközileg használatos elsődleges vagyonértékelési módszer, és ez is kizárólag a jelentés érvényességi időpontja tekintetében, a bányászati engedélyek megadása és jelentős beruházások elvégzése feltételével.
(27)
A görög hatóságok és a kedvezményezett elismerik, hogy Görögország nyílt pályázat és előzetes vagyonértékelés nélkül, közvetlenül adta el az eszközöket az Ellinikos Xrysosnak, a foglalkoztatás megtartása és a környezet védelme indokolta időszűke miatt. Állítják továbbá, hogy a TVX Hellasnak 293,5 millió EUR követelése állt fenn Görögországgal szemben a bányákban végrehajtott beruházásokból keletkező kára (mely bányák üzemelését a 2002-es hatályon kívül helyező határozatok után leállították) és a felmerült környezetvédelmi költségek miatt. Állításuk szerint az adásvételi szerződés nem tartalmazott kikötést a munkahelyek minimális számára vonatkozóan, mivel a bányászat munkaerőigényes, de ugyanakkor a munkahelyek megtartására vonatkozó kötelezettség előírásához nem számszerűsíthető. Végezetül állítják, hogy amennyiben a Bizottság visszafizettetési határozatot hozna, a szerződést meg lehetne támadni, ez esetben pedig a görög államtól kérni lehetne a 11 millió EUR vállalatnak való visszafizetését, az eszközöket pedig vissza lehetne számára adni.
(28)
Emellett a görög hatóságok azzal érvelnek, hogy lehetséges volt az 1995-ös nyílt pályázatban szereplő értéket hivatkozásként használni, és hogy a telek értéke változatlannak tekinthető. Állításuk szerint a Behre Dolbear jelentésben használt módszer (a jövedelemmegközelítéses módszer) elfogadható, de csak a jelentés időpontjára (2004. június 30-ra) vonatkozóan, és a bányászati engedélyek megadása és jelentős beruházások elvégzése feltételével. Végül a görög hatóságok elfogadják, hogy az eladás időpontjában a Stratoni bányának volt érvényes bányászati engedélye és ezért az üzemképes volt, valamint megfelelt a Behre Dolbear jelentés „termelési állapothoz közeli” kitételének.
(29)
Az adóelengedést és a jogi költségek csökkentését illetően: a kedvezményezett szerint a bányaátruházásra vonatkozó törvényi adó a vizsgált ügyre nem vonatkozott. Emellett Görögország szerint a bányák értéke negatív volt, ezért szükség volt a lehetséges vevők számára valamiféle ösztönzésre. Görögország állítja továbbá, hogy a görög bányászati kódex 173. cikke 5 % körüli adókulcsot ír elő, de csak a visszterhes ügyletekre („με επαχθή αιτία”), ami Görögország szerint a sajnálatos eseményekből (pl. a tulajdonos halálából) eredő ügyletek nem tartoznak ide, ezért az adó a vizsgált ügyre nem vonatkozott. A kedvezményezett egyebekben azzal érvel, hogy az adásvételi szerződés az elállási záradék miatt még nem ment véglegesen teljesedésbe, és ennek következtében bármiféle adókivetés idő előtti lenne. A kedvezményezett érve továbbá, hogy a jogi költségek csökkentése nem érint állami forrásokat, mivel az ügyvédek magánúton praktizálnak, a díjaikat terhelő adók és járulékok rendben megfizetésre kerültek.
(30)
Görögország elismeri, hogy a 7-9 % közötti összegű adót valóban minden telekértékesítésre kivetik, függetlenül attól, hogy vállalati eszközök vagy magántulajdon értékesítéséről van-e szó.
(31)
Végezetül Görögország és a kedvezményezett is azzal érvel, hogy még amennyiben a 2003-as eladás támogatást képezett volna az Ellinikos Xrysos javára, ez utóbbi a regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás és a nagybefektetési projektek regionális támogatásának multiszektorális keretrendszeréről szóló 2002. évi iránymutatás alapján-az eladás idején mindkettő alkalmazható volt-támogathatónak minősült, mivel a vállalat az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint támogatható területen fekszik. A kedvezményezett azzal is érvel, hogy támogatásra lehet jogosult az általános csoportmentességi rendelet, a környezetvédelem állami támogatásáról szóló 2008. évi iránymutatás és az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján, mivel a szóban forgó beruházás az ország szempontjából alapvető jelentőségű ágazathoz és területhez kapcsolódott. Az adóelengedést illetően a kedvezményezett szerint az adó 38 000 EUR-t tett ki; ennélfogva az nem érte el a de minimis küszöböt (bármely hároméves időszakban 100 000 EUR) (13), és nem származtatott semmiféle előnyt az Ellinikos Xrysos számára.
III.b. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(32)
A Bizottság az eljárást megindító határozatra a Hellenic Mining Watch-tól (14) is kapott észrevételeket. A Hellenic Mining Watch állítja, hogy a kaszándrai bányák vagyonába beletartozik jelentős ingatlanvagyon is, amely a bányák értékét jelentősen növeli, viszont azt a Behre Dolbear jelentés nem vette figyelembe. A Hellenic Mining Watch elutasítja a bányák jogszabályi eljárások betartása nélküli átruházása indokaként felhozott, munkanélküliséggel kapcsolatos okokat, azon az alapon, hogy az adásvételi szerződésben nem szerepelt az Ellinikos Xrysos számára olyan kötelezettség, hogy meghatározott vagy minimumszámban kellene munkavállalókat alkalmaznia.
(33)
A Hellenic Mining Watch ugyanígy elutasítja a bányák jogszabályi eljárások betartása nélküli átruházása indokaként felhozott, környezetvédelemmel kapcsolatos okokat, azt állítva, hogy a 2003-as adásvételi szerződés 1. cikke mentesíti az Ellinikos Xrysost a környezeti károkért való bárminemű felelősség alól, amennyiben a kár vagy annak kiváltó oka az adásvételi szerződést megerősítő törvény közzététele előtt következett be. A Hellenic Mining Watch végül állítja, hogy a bányák vagyonába tartoztak a jelentős értéket képviselő-80 millió EUR-t kitevő-aranytartalmú ásványok, melyeket az Ellinikos Xrysosszal kötött adásvételi szerződés nem említ.
(34)
A Hellenic Mining Watch észrevételeire adott válaszában Görögország megismétli azon álláspontját, hogy az Ellinikos Xrysos semmiféle állami támogatást nem kapott. Görögország különösen azzal érvel, hogy nem volt sem a bánya tulajdonosa, sem annak eladója, mindössze közvetítőként járt két magánfél ügyletében. Görögország állítja emellett, hogy a Hellenic Mining Watch állításai zavarosak, pontatlanok és egymásnak ellentmondóak. Végül Görögország állítja, hogy a Hellenic Mining Watch azért törekszik a kaszándrai bányák állam számára való visszaszerzésére, mert végső célja a környezetvédelem.
(35)
Utolsóként: a Bizottsághoz észrevétel érkezett az eljárást megindító határozatra a kaszándrai bányáknál működő szakszervezettől is (15), kételyeinek adva hangot a tekintetben, hogy az intézkedések jogellenes állami támogatást jelentenének, és hivatkozva a bányák gazdasági és foglalkoztatási szerepére.
IV A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
(36)
A fenti tényállás, illetve Görögország és más harmadik felek érvelése alapján a Bizottság a következő szakaszban fogja értékelni a szóban forgó intézkedéseket. A Bizottság elsőként értékelni fogja a vizsgált intézkedésen belül a támogatás fennállását, annak érdekében, hogy a támogatás megvalósult-e vagy sem (a IV.a. alszakaszban). Másodszor a Bizottság a valóban támogatást tartalmazó intézkedések tekintetében értékeli a belső piaccal való összeegyeztethetőséget (a IV.b. alszakaszban).
IV.a. AZ EUMSZ 107. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA
(37)
Annak eldöntéséhez, hogy egy adott intézkedés állami támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a vitatott intézkedés megfelel-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeknek. E rendelkezés kimondja, hogy „[h]a a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.
(38)
Az alábbiakban a Bizottság e rendelkezés fényében értékeli, hogy az Ellinikos Xrysos javára hozott vitatott intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e.
AZ 1. INTÉZKEDÉS: PIACI ÉRTÉK ALATTI ELADÁS
a. Az előny
(39)
Amennyiben az állam valamely eszközt piaci ár alatt ad el, ez a vevő számára (aki az eszközhöz támogatott áron jut hozzá) előnyt biztosít, amely állami támogatást jelenthet. Viszont valamely eszköz akkor piaci áron eladott (és ennélfogva kizárt az állami támogatást), amennyiben az árat független értékbecslő állapítja meg, és az megegyezik az eladási árral, illetve ha az eladás nyilvános, átlátható és feltételek nélküli versenypályázaton keresztül történik, és a legmagasabb ajánlat kerül kiválasztásra (16).
(40)
A vizsgált ügyben a kaszándrai bányákat nyílt pályázat vagy bármiféle értékelés nélkül adták el. Az állami támogatás nyújtásának megelőzése érdekében az államnak ésszerű, profitmaximalizálásra törekvő tulajdonosként, azaz „piacgazdasági eladóként” kell eljárnia, és az eladásból a lehető legjobb pénzügyi eredmény elérésére kell törekednie. Ekként a vizsgált ügyben a Bizottság azt értékeli, hogy a görög állam piacgazdasági eladóként járt-e el.
(41)
A görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a környezetvédelmi és társadalmi megfontolások is piacgazdasági kritériumok, mivel azok a vállalat külső megítéléséhez és a munkavállalói elégedettséghez kapcsolódnak. Álláspontjuk szerint érvelésüket alátámasztja az a tény, hogy a TVX Hellas-piacgazdasági szereplőként-ugyancsak figyelembe vette a munkaügyi és környezetvédelmi kérdéseket azzal, hogy alkalmazottainak kompenzációt fizetett, ideértve a múltbeli környezetvédelmi kötelezettségekért (a 2003-as eladást megelőző kötelezettségek) való kompenzációt. Állításuk szerint a piacgazdasági eladó a környezetvédelmi és társadalmi megfontolások kielégítése érdekében ugyanígy elfogadná a csökkentett árat.
(42)
A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A környezeti és társadalmi megfontolások jellegükből adódóan a hatóságok által képviselt politikai megfontolások. A piacgazdasági eladó legfeljebb korlátozottan veheti figyelembe a munkanélküliséggel és környezetvédelemmel kapcsolatos kérdéseket a szociális vagy környezeti értelemben felelős gazdasági szereplőként meglévő üzleti jó hírnevének megóvására vagy javítására, ellenben nem pénzügyi érdekeinek jelentős kárára. Mindenesetre egy ésszerűen eljáró piacgazdasági eladó az eladással összefüggésben felmérné és számszerűsítené az e kérdésekből eredő kifizetéseket vagy költségeket annak eldöntéséhez, hogy ezek miként befolyásolhatják az elfogadható árat. A vizsgált ügyben a Bizottság megjegyzi, hogy a szerződésben nem szerepel semmiféle ilyen pénzügyi részletezés, és Görögország nem bizonyította, hogy az eladás idején felmérte volna az ilyen jellegű pénzügyi költségeket.
(43)
A görög hatóságok és a kedvezményezett azt is állítja, hogy a bányák piaci értéke negatív volt, amit igazol az a tény is, hogy a Kinross-a TVX Hellas tulajdonosa és piacgazdasági szereplő-a beruházásból eredő jelentős veszteségeinek feltőkésítésekor annak negatív értéket tulajdonított.
(44)
A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A TVX Hellas a kaszándrai bányákban végzett üzleti tevékenységét a bányák engedélyeinek az Államtanács általi hatályon kívül helyezése miatt szüntette be. A Stratoni bánya azonban a TVX Hellas által Görögországnak történő eladásakor (lásd a 13. pontot) rendelkezett érvényes bányászati engedéllyel, míg az Olympias bánya engedélye továbbra is hatálytalan volt. Ezért a Bizottság megítélése szerint a TVX Hellas kaszándrai bányák eladására vonatkozó döntése az Olympiasban végrehajtott jelentős beruházás kudarcához kapcsolódott. Ezért a TVX Hellas magatartása az Olympiasbeli befektetéshez, nem pedig a Stratoni bánya értékéhez kapcsolódott.
(45)
A görög hatóságok és a kedvezményezett elismerik, hogy Görögország nyílt pályázat és előzetes vagyonértékelés nélkül, közvetlenül adta el az eszközöket az Ellinikos Xrysosnak, a foglalkoztatás megtartása és a környezet védelme indokolta időszűke miatt. Ez utóbbit illetően azzal érvelnek, hogy a bányák eladása nélkül a görög kormánynak jelentős, körülbelül 15,7 millió EUR-t kitevő környezetvédelmi költségeket kellett volna viselnie. A foglalkoztatással kapcsolatban a görög hatóságok és a kedvezményezett elfogadja, hogy az adásvételi szerződés nem tartalmazott kikötést a munkahelyek minimális számára vonatkozóan, azonban érvelésük szerint a munkahelyek megtartására vonatkozó kötelezettség előírásához nem számszerűsíthető, és a bányászat nagyszámú munkavállalót igényel.
(46)
A fenti állítást illetően a Bizottság megjegyzi, hogy az eladott eszközök értéke az eladást megelőzően semmilyen módon nem került felértékelésre, és az eladást nem nyilvános eljáráson keresztül, hanem a vevővel való közvetlen kapcsolatfelvétellel bonyolították le. Az állítólagosan Görögország által viselendő környezetvédelmi költségeket illetően a Bizottság megjegyzi, hogy e költségeknek a szerződésben vagy az azzal egyidejűleg készült dokumentumokban nincsen nyoma. A Bizottság megjegyzi még azt is, hogy a vevőre nem róttak az irányadó jogszabályokban megállapítottakon túlmenő, további környezetvédelmi kötelezettségeket. A Bizottság megítélése szerint, ha a környezetvédelmi költségeket az eladási ár meghatározását befolyásoló tényezőnek tekintették, egy magáneladó az eladási ár meghatározása előtt ezeket a költségeket körültekintően felmérte és számszerűsítette volna. Görögország nem bizonyította, hogy az eladás idején ilyen felmérést vagy számszerűsítést végzett volna, vagy az ilyen környezetvédelmi költségeket egyébként figyelembe vette volna.
(47)
A Bizottság megjegyzi azt is, hogy a 2003-as adásvételi szerződésben nem szerepelt a minimálisan megőrzendő vagy létrehozandó álláshelyek számára vonatkozó kikötés. Ezért a Bizottság nem tudja elfogadni azt az érvet, hogy a vevőt a gazdasági szempontból szükségesnél nagyobb álláshely fenntartásának kötelezettsége terhelte, mivel az adásvételi szerződésben nem szerepelt meghatározott számú álláshely fenntartására vonatkozó kötelezettség. Így a Bizottság álláspontja, hogy a magáneladó szemszögéből az álláshelyek számához vagy a foglalkoztatás fenntartásához kapcsolódó érv nem indokolhatja a bányák piaci értékénél alacsonyabb eladási árat.
(48)
Ekként-a 46. és 47. pont alapján-a Bizottság nem tudja elfogadni Görögország és a kedvezményezett 45. pontban kifejtett érvelését.
(49)
A foglalkoztatás és a környezetvédelem kérdéskörében (lásd a 45. pontot) a Hellenic Mining Watch elutasítja a bányák jogszabályi eljárások betartása nélküli átruházása indokaként felhozott, munkanélküliséggel kapcsolatos okokat, azon az alapon, hogy az adásvételi szerződésben nem szerepelt az Ellinikos Xrysos számára olyan kötelezettség, hogy meghatározott vagy minimumszámban kellene munkavállalókat alkalmaznia. A Hellenic Mining Watch azt is állítja, hogy az Ellinikos Xrysos előnyhöz jutott, mivel a 2003-as adásvételi szerződés 1. cikke mentesíti az Ellinikos Xrysost a környezeti károkért való bárminemű felelősség alól, amennyiben a kár vagy annak kiváltó oka az adásvételi szerződést megerősítő törvény közzététele előtt következett be.
(50)
A Hellenic Mining Watch fentiekben kifejtett második érvét illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a 2003-as adásvételi szerződés valóban mentesíti az Ellinikos Xrysost a környezeti károkért való bárminemű felelősség alól, amennyiben a kár vagy annak kiváltó oka az adásvételi szerződést megerősítő törvény közzététele előtt következett be. A Bizottság álláspontja szerint a szerződés fenti rendelkezése nem juttat az Ellinikos Xrysosnak az eladási ártól elkülönülő előnyt. Magánjogi szerződésekben nem ritkák az olyan kikötések, amelyek arányosítják az eladó és vevő között a múltbeli pénzügyi kötelezettségeket. A szerződő felek az ilyen kikötéseket végső soron az eladási ár meghatározásakor veszik figyelembe. Ezért a vizsgált ügyben az a döntő kérdés, hogy az eladás-annak körülményeire tekintettel-tükrözte-e a bányák piaci értékét.
(51)
A görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a 2003-as eladás nem juttatott előnyt az Ellinikos Xrysosnak, mivel az általa fizetett vételár megegyezett az eszközök TVX Hellas-amely a kaszándrai bányák tulajdonosa volt, mielőtt a görög államhoz kerültek volna-pénzügyi beszámolóiba beállított, könyv szerinti értékével.
(52)
A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A Bizottság megítélése szerint a TVX Hellas által nyilvántartott könyv szerinti érték nem vehető figyelembe az eszközök értékelésekor, mivel ez a vállalati könyvekben az adózási célú (17) értékcsökkenés elszámolását követően alakul ki, és az eszközök számviteli értékét tükrözi. A kialakult ítélkezési gyakorlat (18) szerint a számviteli érték nem mindig egyezik meg a piaci értékkel, ha a cél az eszközök eladási árának meghatározásából történő értékelése. A szóban forgó eszközöket ugyanakkor önállóan értékesítették, és az értékcsökkenés előző tulajdonos általi elszámolása csak saját könyvelését és adózását érintette.
(53)
A görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítják, hogy az Ellinikos Xrysos által fizetett árat alátámasztják piacgazdasági kritériumok, mivel az megegyezett a TVX Hellas-egy magáncég-által kért árral. A TVX Hellas magasabb árat kért volna, ha megtehette volna.
(54)
A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A Bizottság megjegyzi, hogy a Görögország által a TVX Hellasnak fizetett ár a két fél egymással szembeni követelései elszámolásának eredménye volt. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a TVX Hellas Görögországgal szembeni követelése 293,5 millió EUR-t tett ki (lásd a 15. pontot). Ugyanezen érvek mentén: ha a két fél követelései más összegűek lettek volna, az egyezség végkimenetele eltérő lett volna, még akkor is, ha ugyanazon eszközök eladásához kapcsolódott volna. Ezért a Bizottság álláspontja szerint a követelések elszámolása nem az eladott eszközök értékét tükrözte.
(55)
A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a követelések a két fél által előterjesztett kompenzációs igényekből származtak. Görögország igénye különösen az állítólagosan a TVX Hellas által okozott környezeti károkra vonatkozott. A TVX Hellas igénye a bányászati engedélyek 2002-ben történt hatályon kívül helyezése következtében a vállalat által állítólagosan elszenvedett környezetvédelmi kiadásokból és beruházási veszteségekből adódott. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az eszközök értékelésére a fenti elszámoláskor semmiféle módon nem került sor. Ennélfogva a kaszándrai bányák Görögországnak 11 millió EUR-ért történő eladása a két fél állított kötelezettségeihez, nem pedig az eszközök értékéhez kapcsolódott.
(56)
Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy a TVX Hellas kaszándrai bányák eladására vonatkozó döntése az Olympiasban végrehajtott jelentős beruházás kudarcához-és emiatt az Olympiasban végrehajtott beruházás, nem pedig a Stratoni bánya értékéhez-kapcsolódott. Az Ellinikos Xrysos nem hajtott végre ilyen beruházást, és emiatt nem érintette annak kudarca sem. Így a Bizottság megítélése szerint a kaszándrai bányák Görögországnak 11 millió EUR-ért történő eladása csak a TVX Hellas és a Görögország közötti kereskedelmi kapcsolatot, nem pedig a TVX Hellas eladáskor fennálló sajátos helyzetét tükrözte. Ezért nem lehet reprezentatív egy olyan elkülönülő kereskedelmi megállapodás tekintetében, mint a Görögország és az Ellinikos Xrysos közötti.
(57)
A fentiekre (az 54-56. pontra) figyelemmel a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy nem volt kapcsolat Görögország és a TVX Hellas igényeinek elszámolása és az eszközök értéke között.
(58)
A fentiek alapján és annak megállapítása érdekében, hogy az eladási ár tükrözte-e az eszközök piaci értékét, a Bizottság az eszközöket három kategóriába sorolta: a) bányák; b) telek; és c) ásványi tartalékok. Az eszközök piaci értékének kiszámításához a Bizottság a Behre Dolbear jelentésre hagyatkozott (lásd a 19. pontot). A telek vonatkozásában a Bizottság a jelentésben szereplő árat az előző-1995-ös pályázatban a szóban forgó telekért fizetett-ár alapján ellenőrizte (lásd a 11. pontot).
(59)
Görögország és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a Behre Dolbear jelentés nem vehető figyelembe, mivel annak célja a befektetők figyelmének felkeltése volt. A Bizottság ezt az érvelést nem tudja elfogadni, mivel a befektetők figyelmének felkeltése a pénzpiacokon forrást kereső piacgazdasági szereplők megbízásából készült minden értékelő jelentés szükségszerű és legitim célja. Minden értékelés érvényessége feltétlen ellenőrzést igényel, de a hitelesség megkérdőjelezéséhez nem elegendő az a puszta tény, hogy az értékelő jelentés a befektetők vonzásának szándékával készült.
(60)
Görögország és a kedvezményezett azzal is érvel, hogy a jelentés nem vehető figyelembe, mivel annak referencia-időpontja (2004 júniusa) nem egyezett meg az eladáséval (2003 decembere).
(61)
A Bizottság a fenti érvelést nem tudja elfogadni. A Bizottság megjegyzi, hogy a Behre Dolbear jelentés dátuma valóban 2004. június 30., de tartalma egyidejűnek tekinthető a 2003. decemberi eladással, mivel a jelentés a fémárak 1993-2003 közötti ingadozásán alapul.
(62)
A görög állam és az Ellinikos Xrysos érvelése szerint a jelentés nem az eladott eszközök értékére vonatkozik, hanem az Ellinikos Xrysos mint működő vállalkozás értékére, ezért az nem tükrözi a görög állam által 2003 decemberében eladott eszközök értékét. A Bizottság ezt az érvelést nem tudja elfogadni, mivel a vállalat teljes értékének megállapításához a jelentés az eladott eszközök tekintetében tételenként részletes értékelést nyújt.
a.a. A bányák értékének kiszámítása
a.a.1. A bányák értékére vonatkozó érvek
(63)
A görög hatóságok és a kedvezményezett azt állítja, hogy az eladás idején a kaszándrai bányák piaci értéke-a műveletek hosszadalmas felfüggesztése és a bányászati engedély hatályon kívül helyezése miatt-csökkent vagy akár negatívba is fordult. Azt is állítják, hogy a 2003-as eladás keretében fizetett ár a Stratoni bánya értékét tükrözte, mivel ez volt az egyetlen működő bánya. A görög hatóságok elfogadják különösen, hogy az eladás időpontjában a Stratoni bányának volt érvényes bányászati engedélye, és ezért az üzemképes volt, valamint megfelelt a Behre Dolbear jelentés „termelési állapothoz közeli” kitételének.
(64)
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2002-es hatályon kívül helyező határozat csak az Olympias bánya értékét érintette, mivel az eladás idején a Stratoni bányának volt érvényes bányászati engedélye, ennélfogva értéke is. Ugyanakkor a TVX Hellas amiatt szüntette be a működést, mert az aranykitermelési beruházása az Olympias bánya engedélyének hatályon kívül helyezésekor kudarcba fulladt. Ezért magatartása az Olympiasbeli befektetéshez, nem pedig a Stratoni bánya értékéhez kapcsolódott.
(65)
A Skouries bányát illetően a görög hatóságok azt állítják, hogy ott-a TVX Hellas által a 2003-as eladást megelőző bányászati kutatástól eltekintve-soha nem zajlott bányászati tevékenység vagy beruházás, és az ottani bányalétesítmény kialakítása jelentős beruházást igényel.
(66)
A Bizottság megjegyzi, hogy a Skouries bánya nem rendelkezett bányászati engedéllyel vagy kiépített bányászati infrastruktúrával. A görög hatóságok és a kedvezményezett azonban nem nyújtott be olyan információt vagy érdemi érvelést, amely azt igazolná, hogy a Skouries bánya közigazgatási értelemben nem volt engedélyezett vagy gazdasági értelemben megvalósítható. A Behre Dolbear jelentés szerint a Skouries bányát érintő bányafejlesztés és -építés tőkeköltségei 2004-ben 268 millió USD-t, azaz kb. 220 millió EUR-t tettek ki. A Behre Dolbear jelentésében azon álláspontjának ad hangot, hogy a költségek „ésszerűek”. A Bizottság ezért úgy tekinti, hogy a bányászati engedély megadásának, illetve a Skouries bánya bányászati infrastruktúrájának megépítése és a bányászati műveletek megkezdése útjában közigazgatási vagy gazdasági akadályok nem álltak.
(67)
A fentiek (63-66. pont) alapján a Bizottság megítélése szerint az eladás idején az Olympias bánya piaci értékét valóban érintették a 2002-es hatályon kívül helyező határozatok, a Stratoni és Skouries bányáét azonban nem. Ezért a 2003-as eladáskor lehetséges volt becslést készíteni a kaszándrai bányák piaci értéke tekintetében.
a.a.2. A bányák értékének kiszámítása
(68)
A Bizottság a kaszándrai bányák értékének kiszámításakor az azokat alkotó bányákat (Stratoni, Olympias és Skouries) a következő két kérdés tekintetében vizsgálta: a) a bánya értéke, amelynek az eladás idején érvényesült gazdasági tényezőkön kell alapulnia; és b) a fent említett érték realizálása érdekében a bányák működőképessége. E két tényező alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Stratoni és a Skouries bányának volt bizonyos realizálható értéke, de az Olympias bánya értéke a 2003-as eladás idején nehezen meghatározható volt.
(69)
A bányák értékének megbecsléséhez a Bizottság a Behre Dolbear jelentést használta. A jelentés három módszert alkalmaz a kaszándrai bányák reális piaci értékének meghatározásához: a) a jövedelemmegközelítéses értékelése (19); b) a kapcsolódó ügyletek (összehasonlítható eladások) értékelése; és c) a piaci kapitalizációs módszer (20). A három módszer alkalmazásával kapott értékek: a) 130,3-402,5 millió USD vagy 107,2-331,1 millió EUR; b) 504,7 millió USD vagy 415,2 millió EUR; és c) USD 614,9 millió USD vagy 505,9 millió EUR. A jövedelemmegközelítéses módszerrel kapott tartomány a felhasznált különféle árképzési forgatókönyvekből ered (lásd a 72. pontot). A Bizottság a három módszer közül a jövedelemmegközelítés módszerét követte. Ennek okait az alábbi táblázat ismerteti:
táblázat
A jövedelemmegközelítés alkalmazásának indokai
Jövedelemmegközelítés
Kapcsolódó Ügyletek
Piaci Kapitalizáció
A jövedelemmegközelítéses módszer részletesen értékeli a három bányalétesítmény mindegyikét a bányák eladásakor ismert fémárak alapján. A valamely ügylet tárgyát képező eszköz értékének meghatározásakor csak az ügylet idején aktív tényezőket lehet figyelembe venni.
A kapcsolódó ügyleteken alapuló értékelés alapja megkérdőjelezhető, mivel a két különböző bánya nem lehet egyforma. A Behre Dolbear szerint a kapcsolódó ügyletek módszere ellentmondásos amiatt, hogy minden ásványi tartalék - még egyazon árun belül is - eltér másoktól ásványtani, kitermelési, fémtani és környezeti vonatkozásokban, a fennálló társadalmi kérdésekben, érctisztasági fokozatban, stb.
A Behre Dolbear jelentésben is szerepel a piaci kapitalizáció módszerére vonatkozó megjegyzés az American Appraisal Associates részéről, mely szerint a piaci kapitalizáció módszere másodlagos értékelési módszerként ajánlott vagy pedig főszabályként az elsődleges módszerekkel végzett értékelések ellenőrzésére.
A jövedelemmegközelítéses módszer elsődleges módszer, és ezért a legmegbízhatóbb módszer. Ezen túlmenően a vizsgált ügyben a piaci kapitalizáció módszere csak a 2004. első felében történt piaci kapitalizációból eredő értékeket ellenőrzi, ami nem elfogadható, mivel ez az eladás utáni időszak. Ennélfogva a piaci kapitalizációs módszer még csak másodlagos értékelési módszerként sem használható.
Úgy tűnik, hogy a Behre Dolbear nagyobb megbízhatóságot tulajdonít a jövedelemmegközelítéses módszerrel kapott értéknek, mivel kijelenti, hogy „az évek során a Behre Dolbear különös hangsúlyt helyezett a jövedelemmegközelítési módszerrel kapott értékre” (az értékek összefoglalása a Behre Dolbear jelentés 43. oldalán található).
(70)
Görögország elfogadja, hogy a Behre Dolbear jelentés felhasználásának esetére Görögország állítja, hogy a jelentésben szereplő három eltérő megközelítés közül csak a jövedelemmegközelítés módszere használható, mivel ez a nemzetközileg használatos elsődleges vagyonértékelési módszer, és ez is kizárólag a jelentés érvényességi időpontja (2004. június 30.) tekintetében, a bányászati engedélyek megadása és jelentős beruházások elvégzése feltételével.
(71)
A Bizottság a jövedelemértékelési módszer alapján a bányák 2003-as eladáskori értékére a következő becslést végzi el (lásd a 72-79. pontot).
(72)
A jövedelemmegközelítéses módszer a kaszándrai bányák értékére a bányák működése által igazolt termelési állapothoz közeli (21) szinten, jól körülhatárolt költségek, illetve bizonyított és valószínű tartalékok (22) mellett ad becslést. A jelentés az érték meghatározásához három eltérő forgatókönyvből indul ki, melyek alapját a következő időszakok árai alkotják: a) az 1993-2003 közötti időszak átlaga; b) 2004-ből csak az első félév; és c) az 1993-2003 közötti időszak átlaga 2004. első félévével együtt (kettővel elosztva). A Bizottság álláspontja szerint csak az 1993-2003 közötti időszak átlagát figyelembe vevő forgatókönyv vehető számításba (a másik kettő pedig nem), mivel ez alapul a 2003. decemberi eladás időpontjában ismert árakon és költségeken. Ezen túlmenően az 1993-2003 közötti időszak Behre Dolbear által felhasznált történeti árai nem mutatnak semmiféle különleges tendenciát az 1993-2003-as időszakban, azaz ingadozásuk különböző éveket érint, ezért a Bizottság álláspontja szerint az 1993-2003 közötti időszak átlaga megfelelőbben visszaadja a fémpiaci fejleményeket. Ugyanakkor a 2004 első félévi árak a bányák értéke szempontjából nem reprezentatívak, mivel csak pillanatfelvételt jelentenek, és nem veszik figyelembe az ingadozásokat. Az ingadozások vizsgálata lényeges a szokatlan változások vagy véletlenszerű események hatásának legkisebbre szorításához, és a bányák értékéről megbízható kép kialakításához.
(73)
Görögország és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a Behre Dolbear a kaszándrai bányák termelési állapothoz közeli nettó jelenértékét negatív tartományban, -2,59 millió USD (a jelentés 37. oldalán található 5.3. táblázat) értéken határozza meg, így a ténylegesen fizetett ár (11 millió EUR) meghaladta a bányák piaci értékét.
(74)
A Bizottság megjegyzi, hogy a jövedelemmegközelítéses módszerrel a három bányához (termelési állapothoz közeli szinten) egyenként rendelt nettó jelenértékek a következők: a) az Olympias bánya tekintetében -28,79 millió USD, azaz -23,7 millió EUR; b) a Stratoni bánya tekintetében 10,48 millió USD, azaz 8,6 millió EUR; és c) a Skouries bánya tekintetében 15,72 millió USD, azaz 12,9 millió EUR. E három érték összesítése adja a -2,59 millió USD negatív értéket.
(75)
A Bizottság mindazonáltal nem fogadja el Görögország és a kedvezményezett fenti érvét. Elfogadja, hogy az eladás idején a Olympias bánya nettó jelenértéke (termelési állapothoz közeli szinten) valóban negatív volt. Mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy az Olympias bánya negatív nettó jelenértéke azt jelenti, hogy az eladás idején a bánya elmúlt 11 évben megfigyelt árszint melletti üzemeléséből várható eredmény negatív lett volna. Az arany árát tekintve, bárki is lett volna az Olympias bánya tulajdonosa, a bánya üzemeltetésének beszüntetése mellett döntött volna, és törekednie kellett volna a veszteségek lehetőségek szerinti megelőzésére. Amint az bizonyításra került, a vevő a bánya üzemeltetésének beszüntetésével a veszteségeket 5,5 millió EUR-ra tudta korlátozni, amely összeg a vevő által a szerződés alapján környezetvédelmi és karbantartási célokra viselendő összegnek felel meg. Azonban pusztán ebből nem lehet azt a következtetést levonni, hogy az Olympias bánya értékét 5,5 millió EUR-ra kell becsülni, mivel egy bánya tulajdonának megszerzése elviekben opciós értéket is hordoz: a tulajdonos jó időkben (magas arányárak mellett) üzemeltetheti a bányát, míg rossz időkben (amikor az aranyárak nem elég magasak) dönthet az üzemeltetés felfüggesztése mellett. Ennek megfelelően az Ellinikos Xrysos juthatott arra a döntésre, hogy a bányát a kaszándrai csomag részeként veszi meg, vagy pedig abból a célból, hogy a későbbiekben képes lesz majd az ahhoz szükséges beruházásokra az Olympias bányában, hogy nyereségesen újraindítsa a kitermelést, ha az arányárak (lényegesen) az előző 1993-2003-as időszakban megfigyelt árak fölé emelkednek.
(76)
Az opciós értékre megbízható becslést készíteni meglehetősen bonyolult. Még fontosabb, hogy ezt az értéket korrigálni kéne annak (eshetőlegesen magas) valószínűségével, hogy még ha az aranyárak kellően magasak lennének is a nyereséges üzemeltetéshez, nem feltétlenül adják meg a bányára az engedélyt. Amint az fentebb szerepel (lásd a 12. pontot), az Olympias bánya bányászati és aranyfeldolgozási engedélyét súlyosnak ítélt környezetvédelmi okokból helyezték hatályon kívül. Ezért helyénvalónak tűnne az Olympias bányát opciós értékkel rendelkezőnek tekinteni, melynek értéke óvatos becsléssel zérusban állapítható meg. Ennek megfelelően az Olympias bánya nettó jelenértékét -5,5 millió EUR-val kell a becslésbe beállítani.
(77)
Ezzel szemben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Stratoni és Skouries bánya egyedi értéke 21,5 millió EUR, mely a két bánya Behre Dolbear jelentés szerinti értékének (8,6 millió EUR plusz 12,9 millió EUR, lásd a 74. pontot) összege, a következők miatt:
a.
a Stratoni bánya érvényes bányászati engedéllyel, kiépült bányászati infrastruktúrával és a műveleteiből levezetett pozitív (nettó jelen)értékkel rendelkezett, és ezért az eladás idején működőnek minősült;
b.
a Skouries bánya esetében a Bizottság úgy tekinti, hogy a bányászati engedély megadásának, illetve a Skouries bánya bányászati infrastruktúrájának megépítése és a bányászati műveletek megkezdése útjában közigazgatási vagy gazdasági akadályok nem álltak. A Skouries bánya ugyancsak a műveleteiből levezetett pozitív (nettó jelen)értékkel rendelkezett.
(78)
Görögország és a kedvezményezett azzal is érvel, hogy a bányák Behre Dolbear becsülte értéke nem vehető figyelembe, mivel az az eszközök és a vonatkozó bányászati engedélyek együttes értékére vonatkozik, miközben az Ellinikos Xrysos csak az eszközöket szerezte meg azzal, hogy a bányászati engedélyt a görög állam a későbbiekben adja meg. A Bizottság ezt az érvelést nem fogadja el, mert - amint az fentebb igazolást nyert - a Stratoni bánya az eladás idején érvényes bányászati engedéllyel rendelkezett. Fentebb ugyancsak igazolást nyert, hogy a Skouries bánya esetében a bányászati engedély megadásának útjában közigazgatási akadályok nem álltak. A Skouries bányára vonatkozó bányászati engedély kérelmezésének és megszerzésének költségei az engedélyhez szükséges tanulmányok elkészítéséhez a geológusok és más szakértők díjára, illetve az illetékes minisztérium által kért, garanciavállalási nyilatkozathoz kapcsolódó díjakra korlátozódtak. A görög hatóságok beadványa szerint a fenti költségek legfeljebb körülbelül 5 000 EUR egyszeri, illetve évente 600 000 EUR összeget (a garanciavállaláshoz kapcsolódóan) tesznek ki. A Bizottság ezeket az összegeket alacsonynak tartja a Skouries bányában felmerült összes bányászati fejlesztési és építési tőkeköltséghez képest, amely 2004-ben elérte a 268 millió USD-t, azaz 220 millió EUR-t (lásd a 66. pontot). Így a Bizottság megítélése szerint a bányászati engedéllyel kapcsolatos fenti költségek nem jelentettek akadályt a Skouriesben is beruházni hajlandó vállalatnak. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Behre Dolbear jelentés is figyelembe vesz „adminisztratív” költségeket a bánya nettó jelenértékének számításakor. A Bizottság megítélése szerint ennélfogva a fenti költségeket (a Skouries bánya tekintetében a bányászati engedély megkérése és megszerzése költségeit) a Behre Dolbear jelentés figyelembe vette.
(79)
Az eddigiek alapján a bányák becsült értéke mindhárom bányára vonatkoztatva 16 millió EUR (21,5 millió EUR - 5,5 millió EUR).
a.b. A telek értékének kiszámítása
(80)
A görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvel, hogy a bányatársaság által megszerzett telek csak bányászati célokra használható, és piaci értéke nincs, mivel a görög jog ilyen területeken a bányászatnak biztosít elsőbbséget. Ezért a telek értékének csökkenését okozta a bányászati jogok értékének a műveletek hosszadalmas felfüggesztése és a bányászati engedély hatályon kívül helyezése miatti csökkenése is.
(81)
A fenti kérdést illetően a Bizottság a szóban forgó telket a bányavállalat eszközének és nem a szó tágabb értelmében vett ingatlannak tekinti, a bányászati műveletek sajátos jellegének (szennyezés, környezeti zavarok stb.) betudhatóan, amely megkérdőjelezhetővé teszi az ezen eszközökkel a bányáktól elkülönítve történő kereskedést.
(82)
A Bizottság azonban azt az álláspontot is osztja, hogy minden üzleti eszköz rendelkezik valamilyen értékkel, mivel hozzájárul vagy hozzájárulhat a vállalat műveleteihez és a bevételek realizálásához. A kaszándrai bányák az eladás idején működő vállalkozásnak minősültek, ezért a Bizottság megítélése szerint a telket használni lehetett a bányák műveleteihez, így annak volt értéke. A Bizottság ezért nem tudja elfogadni a Görögország és az Ellinikos Xrysos által előterjesztett érvelést.
(83)
A Hellenic Mining Watch állítja, hogy a kaszándrai bányák vagyonába beletartozik jelentős ingatlanvagyon is, amely a bányák értékét jelentősen növeli, viszont azt a Behre Dolbear jelentés nem vette figyelembe.
(84)
A Bizottság azonban megjegyzi, hogy a Behre Dolbear jelentés igenis figyelembe veszi a telket, a bányáktól elkülönítve. A Behre Dolbear jelentés a telket a kaszándrai bányák nem ásványi eszközének tekinti és értékét - a jövedelemmegközelítéses módszertől függetlenül - 6 millió EUR-ban (23) határozza meg.
(85)
A Behre Dolbear jelentésben azonban az áll, hogy a telket maga nem értékelte fel, és a telekhez rendelt érték az Ellinikos Xrysos által megadott érték. Így a Bizottságnak ezt az értéket ellenőriznie kell.
(86)
A Bizottság ehhez azt az árat használta, amelyet a kaszándrai bányák TVX Hellas-nak 1995-ben, nyílt pályázaton történő eladásakor fizettek (lásd a 6. pontot). Ez nem egy elsődleges, hanem másodlagos számítás, melynek célja a Behre Dolbear jelentésben megadott érték (6 millió EUR) érvényességének vizsgálata.
(87)
A görög hatóságok elfogadják, hogy lehetséges az 1995-ös nyílt pályázatban szereplő értéket hivatkozásként használni, és hogy a telek értéke változatlannak tekinthető. A Bizottság megjegyzi, hogy a kaszándrai bányák TVX Hellas-nak 1995-ben történő eladásakor a telket 1,2 milliárd GRD értékkel vették figyelembe. A Bizottság hangsúlyozza, hogy a kaszándrai bányatelkek - melyeket a bányavállalat eszközének és nem a szó tágabb értelmében vett ingatlannak tekintenek - vonatkozásában nincsenek érvényes áradatok vagy árindexek (lásd a 81. pontot). Ha rendelkezésre állnának érvényes áradatok vagy árindexek, lehetséges lenne egy naprakész referenciaérték kiszámítása. Ezek hiányában a Bizottság az 1995-ös árat tekinti a szóban forgó ügyben rendelkezésre álló legjobb becslésnek. Ezért a Bizottság kiindulásként az 1,2 milliárd GRD vagy 3,5 millió EUR (a Görögország euróövezethez való 2001-es csatlakozásakor irányadó 340,75 GRD/EUR árfolyamon) összeget veszi figyelembe a telek reális piaci értékeként.
(88)
A TVX Hellas 1995 után 70 további földrészletet szerzett meg (az 1997-2000 közötti időszakban, a legtöbbet 1998-ban és 1999-ben). A Bizottság megjegyzi, hogy e 70 további földrészlet szerzési értéke 1,1 millió EUR-t tesz ki, amint az a TVX Hellas pénzügyi beszámolóiban szerepel. A Bizottság álláspontja szerint ez a szerzési érték piacorientált, mivel a piac határozta meg. A fenti két érték (3,5 millió EUR és 1,1 millió EUR) összeadásával a telek reális piaci értéke 4,6 millió EUR-ra becsülhető.
(89)
Ez a 4,6 millió EUR képviseli a telek 2003. évi nominális értékét az 1995-ös, illetve 1997-2000 közötti árak alapján. A Bizottság megítélése szerint ezt az értéket korrigálni kell az 1995-2003, illetve 1998-2003 közötti időszakra vonatkozó görög általános ipari termelési árindexnek megfelelően. Az általános ipari termelési árindex használatát az indokolja, hogy a szóban forgó telek ipari vállalat eszköze, és a korrekciónak az ipari ágazat árváltozásait kell reprezentálnia. Az 1995-ös, illetve az 1997-2000-es eladási árak korrekciójából adódik a 2003. decemberi 5,9 millió EUR végleges számadat.
(90)
A Bizottság megjegyzi, hogy a fenti 5,9 millió EUR érték jól közelít a Behre Dolbear értékelő jelentésében megadott 6 millió EUR értékhez (lásd a 84. pontot). A Bizottság álláspontja szerint ez a közeli egyezés megerősíti a telek Ellinikos Xrysos általi, a Behre Dolbear jelentésben felhasznált értékelésének a 2003. decemberi reális piaci érték tükrözése tekintetében fennálló megbízhatóságát.
a.c. Az ásványi tartalékok értékének kiszámítása
(91)
A 2003-as eladásnak részét képezte az ásványi tartalékok adott mennyisége, aranykoncentrátummal együtt (24). A görög hatóságok és a kedvezményezett azzal érvelt, hogy a 2003-as eladáskor a fenti tartalékok értéke negatív volt, az arany viszonylag alacsony ára, és a viszonylag magas járulékos költségek miatt.
(92)
A görög hatóságok számításokat adtak meg azon nullszaldós árpont tekintetében, melynél a fenti tartalékokkal való kereskedés nyereséges lenne. Figyelemmel az ásvány aranykoncentrációjára - ami tonnánként 0,7 uncia arany -, és az arany 2003. december 12-i árára - ami unciánként 407 USD - az aranytartalékban lévő arany értéke tonnánként 284,9 USD volt. A görög hatóságok megadták a fenti tartalékok kereskedelmével kapcsolatos költségeket is: a feldolgozási költség unciánként 245 USD, tonnánként pedig 171,5 USD; a szállítási költség tonnánként 50 USD; tisztítási szankció tonnánként 270 USD; a feldolgozási díj pedig unciánként 5 USD és tonnánként 4,1 USD. A fenti számítás negatív, tonnánkénti -210,7 USD eladási árat eredményez.
(93)
A Bizottság a fenti számítást ellenőrizte. Álláspontja szerint a fenti árak és költségek miatt a tartalékok ára az eladás idején nem volt jövedelmező. Az aranytartalékokkal folytatott kereskedelem esetleg jövedelmező lehetne, ha a szállítási költségek változnának vagy azok változása várható lenne, de ez nem volt elképzelhető. A Behre Dolbear jelentés nem adja meg az aranytartalékok értékét. Ezért a Bizottság megítélése szerint e tartalékok értéke nem számítható ki.
(94)
A Hellenic Mining Watch azt állítja, hogy az aranytartalmú ásványtartalékoknak jelentős, 80 millió EUR-t kitevő értéke volt. A Bizottság megjegyzi, hogy ezt a 80 millió eurós értéket semmiféle, a Hellenic Mining Watch által nyújtott adat vagy bizonyíték nem támasztja alá. Ezen az alapon és a fenti számításra figyelemmel (amelyből kitűnik, hogy az aranytartalékok értéke nem számítható ki) a Bizottság elutasítja a Hellenic Mining Watch érvét.
(95)
A Bizottság megjegyzi, hogy a 2003 decemberében eladott eszközök között volt kettő ólom és cinktartalék. A Behre Dolbear jelentésben szerepel becslés a meglévő ólom- és cinkkoncentrátumok 2004. június 30-i értékéről (25). Ez a becslés elkülönül a bányák nettó jelenérték-számításától, és nem képezi a jövedelemmegközelítésű módszer szerinti számítás részét sem. Megadja a bánya tulajdonosa számára elérhető nettó olvasztóműi forgalmi jutalékot (26): először is az aktuális árak és a rendelkezésre álló mennyiség alapján kiszámításra kerül a fémtartalom (ólom, ezüst és cink) értéke; másodszor az „olvasztómű kifizetési ütemtervét” (a továbbfeldolgozás költsége, melyet az ásványok vevője a termelőnek felszámít) érvényesítik, figyelembe véve az adott költség levonásának sajátos körülményeit (sajátos leírási kulcs, feldolgozási és finomítási díjak és teherszállítási költségek); végezetül az olvasztómű kifizetési ütemtervét levonják a fémtartalom fenti értékéből (27).
(96)
A Bizottság megjegyzi, hogy a fenti módszer a fémkifizetések számításának bevett módszere. Ezért a Bizottság a fenti módszert fogja használni azon fémtartalékok értékének megbecslésére, amelyeket az Ellinikos Xrysos 2003 decemberében megszerzett, a fémtartalékok mennyisége és a 2003. decemberi fémárak alapján (28). A fenti módszernek az ásványmennyiségre, a 2003. decemberi fémárakra és az Ellinikos Xrysos olvasztómű kifizetési ütemtervének egyedi feltételeire való alkalmazásával a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az Ellinikos Xrysos 2003 decemberében szerzett ásványtartalékainak értéke 3,7 millió USD-t, azaz 3 millió EUR-t tett ki (az ásványok Ellinikos Xrysosnak történő eladása napján, konkrétan 2003. december 12-én érvényes 1,2254 USD/EUR árfolyamon számolva).
(97)
A Bizottság megjegyzi, hogy a kedvezményezett beadványa szerint a 2003 decemberében megszerzett ólom és cink ásványi tartalékokat 2004 decemberében (2004. december 1-jén és 2004. december 31-én, azaz a Behre Dolbear jelentés elkészülte után) eladták. Így a Bizottság megítélése szerint a fenti módszerre vonatkozó sajátos feltételek (a tartalékok 2004. júniusi értékének kiszámítása, lásd a 95. pontot) vonatkoznak az ásványi tartalékok 2003. decemberi értékének számítására is, mivel 2003 decembere és 2004 júniusa között nem került sor olyan ásványeladásra, amely új feltételeket határozhatna meg.
a.d. Az előnyre vonatkozó következtetés
(98)
A fenti számítás a kaszándrai bányák teljes értékére 25 millió EUR-t eredményez, ami a bányák (16 millió), a telek (6 millió EUR) és az ásványi tartalékok (3 millió EUR) összesített értéke.
(99)
Ez a teljes érték lényegesen alacsonyabb, mint a Behre Dolbear jelentésben a kaszándrai bányák reális piaci értékeként megjelölt összeg (500 millió USD avagy 411 millió EUR, lásd a 19. pontot). A Bizottság 2008. december 10-i, hivatalos vizsgálati eljárást megindító határozata a Behre Dolbear jelentésben megadott értéket említi annak érzékeltetésére, hogy az eladási ár a bányák piaci ára alatt volt.
(100)
A Behre Dolbear jelentésben megadott értéktől (500 millió USD) való eltérés oka az, hogy ez az érték a vizsgált ügyhöz nem illő két értékelési módszer - nevezetesen a kapcsolódó ügyletek és a piaci kapitalizáció - alkalmazásából ered (lásd a fenti 1. táblázatot), ami a következők miatt nem fogadható el: a) a kapcsolódó ügyleteken alapuló értékelés alapja megkérdőjelezhető, mivel két különböző bánya nem lehet egyforma: minden ásványi tartalék - még azonos áru esetén is - eltér bizonyos mértékig más tartalékoktól; b) a piaci kapitalizáció módszere másodlagos értékelési módszerként ajánlott, vagy pedig főszabályként az elsődleges (mint például a jövedelemmegközelítési) módszerekkel végzett értékelések ellenőrzésére; a vizsgált ügyben a piaci kapitalizáció módszere még csak másodlagos értékelési módszerként sem használható, mivel csak a 2004. első felében történt piaci kapitalizációból eredő, jövedelemmegközelítéses módszerrel kapott értékeket ellenőrzi, ami nem elfogadható, mivel ezek az adatok az eladás utáni időszakra vonatkoznak; valamint c) a Behre Dolbear nagyobb megbízhatóságot tulajdonít a jövedelemmegközelítéses módszerrel kapott értéknek.
(101)
A Bizottság által kapott teljes érték (25 millió) is sokkal alacsonyabb, mint a jövedelemmegközelítéses módszerben megadott ártartomány (ami 107,2 millió-331,1 millió EUR közötti, lásd a 69. pontot). Ennek oka az, hogy ez utóbbi ár tartalmazza a következőket: a) a 2003 decemberében át nem ruházott eszközök (pl. követelések, pénzkészlet és ásványi tartalékok) értékét (a 2004. júniusi értékek eltérnek a 2003. decemberi értékektől, lásd a 91-97. pontban szereplő számítást); és b) a Behre Dolbear jelentés az ásványi erőforrásokat spekulatívként és bizonytalanként (bányászható anyagként vagy kitermelési potenciálként) jellemzi (29). Ez utóbbi nem része a pénzforgalomnak a jövedelemmegközelítéses módszer szerinti nettó jelenérték-meghatározás szempontjából (lásd a 72. pontot), ami csak a bizonyított és valószínű tartalékokat veszi figyelembe, minden más erőforrás kizárásával. Ezen túlmenően a fenti értéktartomány a három eltérő árképzési forgatókönyv esetében eltérő értékeket tartalmaz az Olympias bánya tekintetében. A Bizottság ezeket az értékeket nem fogadja el (lásd a 72-76. pontot). Végezetül a fenti értéktartományt befolyásolják az eltérő árképzési forgatókönyvek, melyek közül a Bizottság csak egyet fogad el (lásd a 72. pontot).
(102)
A Bizottság következtetése az, hogy a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke az Ellinikos Xrysosnak történő eladáskor 25 millió EUR-t tett ki.
(103)
A Bizottság álláspontja szerint az Ellinikos Xrysos számára juttatott előny a kaszándrai bányák eszközei összesített reális piaci értéke (25 millió EUR) és az eladáskor fizetett ár (11 millió EUR) különbözete.
(104)
A Görögország és a kedvezményezett által előterjesztett érvek fenti elemzése alapján, és figyelemmel az eladott eszközök piaci értékének kiszámítására, valamint e piaci árnak az Ellinikos Xrysos által fizetett árral való összevetésére, a Bizottság álláspontja szerint az előnnyel kapcsolatos kritérium teljesül.
b. Állami források
(105)
A görög hatóságok és a kedvezményezett érvelése szerint Görögország csak közvetítőként járt el a 2003-as eladásban, és a bányák soha nem voltak a tulajdonában. Állítják továbbá, hogy Görögország nem részesedett a 2003-as eladás bevételéből, mivel a 11 millió EUR közvetlenül a TVX Hellas részére került kifizetésre. Végezetül a görög hatóságok és a kedvezményezett azzal is érvel, hogy 1995-ben az eladási ügylet a TVX Hellas és az előző tulajdonos, egy felszámolás alatt álló magáncég között jött létre.
(106)
A Bizottság megjegyzi, hogy Görögország aktív részes fél volt mindkét ügyletben, melyeket két eltérő szerződéssel hajtottak végre. A második szerződésben Görögország felvállalta az eladó kötelezettségeit, de egyben jogosult volt az eladásból származó bevételre is. Ezt a bevételt közvetlenül a TVX Hellasnak fizették ki a görög állam adott kötelezettségének fedezése érdekében, ami ismételten igazolja Görögország közvetítői szerepet meghaladó eladói szerepét. Azon érvelést illetően, hogy az 1995-ös eladás a TVX Hellas és egy magáncég között jött létre, a Bizottság megítélése szerint ez nem bír jelentőséggel a vizsgált ügyben az állami erőforrások jelenlétének kérdésében, mivel e kritérium vizsgálata csak a 2003-as eladás tekintetében folyik.
(107)
Így a Bizottság nem fogadja el a görög hatóságok és a kedvezményezett által előterjesztett érveket, és megítélése szerint az állami forrásokkal kapcsolatos kritérium teljesül.
c. Szelektivitás
(108)
A kaszándrai bányák az Ellinikos Xrysosnak kerültek eladásra, és az Ellinikos Xrysos ennélfogva szelektíven részesült az eladott eszközök eladási ára és piaci értéke különbözetéből. Így a Bizottság megítélése szerint az intézkedés szelektív, mivel csak ezt az adott vállalatot részesíti előnyben.
(109)
Ezt a pontot Görögország és a kedvezményezett sem vitatta.
d. A verseny torzítása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás
(110)
Az Ellinikos Xrysos olyan ágazatban tevékenykedik, amelynek termékeivel széles körben folyik tagállamok közötti kereskedelem. Görögországon kívül tizenegy tagállamban folyik cink, réz, ólom, arany és ezüst bányászata, nevezetesen az Egyesült Királyságban, Olaszországban, Finnországban, Lengyelországban, Szlovákiában, Romániában, Bulgáriában, Spanyolországban, Írországban, Portugáliában és Svédországban (30). A cink, réz, ólom, arany és ezüst kereskedelme valamennyi tagállamban zajlik (31). Ezen túlmenően a szóban forgó támogatási intézkedések az Ellinikos Xrysos számára a versenytársaival szemben nyújtottak előnyt (lásd a 39-104. pontot). Ha az állami támogatás megerősíti egy vállalkozás helyzetét más versenytárs vállalkozásokéhoz képest a tagállamok közötti kereskedelemben, az utóbbi vállalkozásokat a támogatás által érintett vállalkozásoknak kell tekinteni. Ekként a verseny torzításához és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatáshoz kapcsolódó kritérium teljesül.
(111)
Ezt a pontot Görögország és a kedvezményezett sem vitatta.
e. Az 1. támogatási intézkedés fennállására vonatkozó következtetés
(112)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy a kaszándrai bányák Ellinikos Xrysosnak történő 2003-as eladása az Ellinikos Xrysos javára az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül. A támogatás összege 14 millió EUR, ami a 2003-as eladásban fizetett ár - azaz 11 millió EUR - és az eladott eszközök eladás idején fennállt piaci értéke - azaz 25 millió EUR - különbözete.
A 2. INTÉZKEDÉS: ADÓELENGEDÉS ÉS A JOGI KÖLTSÉGEK CSÖKKENTÉSE
a. Állami források
(113)
Görögország és a kedvezményezett szerint a jogi költségek csökkentése nem érint állami forrásokat, mivel az ügyvédek magánúton praktizálnak, és nem állami alkalmazottak, valamint a díjaikat terhelő adók és járulékok rendben megfizetésre kerültek. Görögország szerint továbbá a jogi költségeket nem az állam fizette. Mindazonáltal a jogi költségek csökkentését az adásvételi szerződés 5. cikke írja elő, amely úgy rendelkezik, hogy a jogszabályi jogok és jogi költségek „a vonatkozó jogszabályban meghatározott minimumösszeg 5 %-ára csökkennek”.
(114)
A Bizottság egyetért azzal az állásponttal, hogy az ügyvédek nem állami alkalmazottak. Másfelől azonban megjegyzi, hogy a közjegyzők valójában köztisztviselők. A közjegyző azonban nem fizetést kap, bevétele kizárólag ügyfeleitől, és nem az állami költségvetésből származik.
(115)
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az adásvételi szerződések során a jogi költségeket a felek viselik. A vizsgált ügyben a Bizottság elfogadja a görög hatóságok azon érvelését, hogy a fenti díjakat az állam nem fizette meg a vevő helyett.
(116)
Így a Bizottság megállapítja, hogy a jogi költségek csökkentése nem érint állami forrásokat, és ezért nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak.
(117)
Az adóelengedést illetően: az adók célja az állami költségvetés finanszírozása. Emiatt az adóbeszedés mellőzése az államot erőforrásoktól fosztja meg. Így a Bizottság álláspontja szerint az adóelengedés ténylegesen érintett állami forrásokat.
b. Az előny
(118)
A Bizottság megjegyzi, hogy a kaszándrai bányák eladása kapcsán két adót kellett felszámítani: 1) a bányák átruházását terhelő, 5 %-os kulcsú adót; és 2) a telek átruházását terhelő, 7-9 %-os kulcsú adót.
(119)
Az Ellinikos Xrysos azzal érvel, hogy a 2003-as eladásban bármiféle adókivetés idő előtti lenne, mivel az elállási záradék miatt az adásvételi szerződés nem végleges. A Bizottság nem fogadja el ezt az érvet, mivel ez az elállási záradék az adásvételi szerződés felmondását - a szerződés joghatásainak védelme céljából - csak olyan esetekben írja elő, amikor a felek meghatározott kötelezettségeiknek nem tesznek eleget. Ez a legtöbb szerződésben általánosan használatos kikötés, és nem jelenti azt, hogy a szerződés ne lenne végleges. Ezen túlmenően a szerződés rendelkezik hatályosulásának módjáról is: a 9. cikk írja elő, hogy a szerződés azon a napon lép hatályba, amikor az azt megerősítő törvényt a görög kormányzati közlönyben közzéteszik. Végezetül a szerződésben nem szerepel semmiféle utalás a szerződés esetlegesen nem végleges jellegére. Így a Bizottság álláspontja szerint a szerződés valójában végleges volt, és a vonatkozó adókat ki kellett volna vetni.
(120)
A görög hatóságok és a kedvezményezett érvelése szerint a bányák értéke negatív volt, ezért szükség volt a lehetséges vevők számára valamiféle ösztönzésre. Ezen érvelést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a bányák eladáskori értéke nem negatív, hanem pozitív volt, és 16 millió EUR-t tett ki (a 68-79. pontban szereplő számítások szerint).
(121)
A Bizottság megjegyzi, hogy a görög bányászati kódex szerint a bányák átruházását az értékük 5 %-ának megfelelő adó terheli, és ez minden „visszterhes ügyletre” („με επαχθή αιτία”) vonatkozik. A görög hatóságok érvelése szerint visszterhes az olyan ügylet, amelyet sajnálatos események (pl. a tulajdonos halála) vált ki, így az 5 %-os adó csak az ilyen esetekre vonatkozik, a vizsgált ügyre azonban nem. A Bizottság ezt az érvelést nem tudja elfogadni, mivel vizsgálódása szerint a visszterhes ügylet az, amelyben a vagyonszerző személy valamiféle ellenszolgáltatást ad kompenzációként, általánosabban pedig az olyan ügylet, amelyben a vagyonszerzés ellenszolgáltatás fejében történik. Ez a kialakult és elfogadott értelmezés (32).
(122)
A bányák piaci értéke 2003-ban 16 millió EUR volt (a 68-79. pontban szereplő számítás szerint). Így a Bizottság megítélése szerint a 2003-ban eladott bányák tekintetében a vonatkozó adónak 0,8 millió EUR-nak kellene lennie.
(123)
Ezen túlmenően Görögország elismeri, hogy a 7-9 % közötti összegű adót valóban minden telekértékesítésre kivetik, függetlenül attól, hogy vállalati eszközök vagy magántulajdon értékesítéséről van-e szó. A Bizottság e kérdéshez két különböző és egymásnak ellentmondó levelet kapott: az egyiket a Pénzügyminisztériumtól, a másikat pedig a Környezetvédelmi, Energiaügyi és Éghajlatváltozási Minisztériumtól (amely bányászati kérdésekben illetékes). A Bizottság felhívta a görög hatóságok figyelmét erre az ellentmondásra, azonban nem érkezett a végső véleményt tükröző levél. Így a Bizottság az adózási kérdésekért felelős Pénzügyminisztérium által megadott információkat fogadja el.
(124)
A bányatelek piaci értéke 2003-ban 6 millió EUR volt (a 80-90. pontban szereplő számítás szerint). Így a Bizottság megítélése szerint a 2003-ban eladott bányák tekintetében a vonatkozó adónak 0,54 millió EUR-nak kellene lennie (33).
(125)
Mivel a 2003-as adásvételi szerződés az átruházásra 0 %-os adót ír elő, a Bizottság álláspontja szerint a fenti összegek (összesen 1,34 millió EUR) képezte az Ellinikos Xrysos számára juttatott előnyt.
(126)
Görögország és a kedvezményezett azt állítja, hogy az adóelengedés 38 000 EUR-t tett ki, és ezért nem érte el a de minimis küszöböt (34), és nem juttatott előnyt a vevőnek. A Bizottság nem tudja elfogadni ezt az érvelést, mivel a de minimis küszöb - amely a 2003-as eladás idején 100 000 EUR volt - a támogatás formájától vagy annak céljától függetlenül érvényesül. Ennélfogva nem lehet a vizsgált különféle támogatási intézkedéseket - például az 1. és 2. intézkedést - először elkülöníteni, majd csak a 2. intézkedés egy részét, az adóelengedést vizsgálni. A Bizottság megvizsgálta a vizsgált két támogatási intézkedést, és azt állapította meg, hogy a 100 000 EUR küszöböt meghaladó támogatási összeggel járnak, és emiatt álláspontja szerint a nyújtott támogatás nem felel meg a de minimis támogatás feltételeinek. A fentiek alapján a Bizottság fenntartja 125. pontban levont következtetését.
c. Szelektivitás
(127)
A szelektivitással kapcsolatos kritérium a 108. ponthoz hasonló módon teljesül.
d. A verseny torzítása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás
(128)
Végezetül a verseny torzításához és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatáshoz kapcsolódó kritérium ugyanúgy teljesül, mint a 110. pontban.
e. A 2. támogatási intézkedés fennállására vonatkozó következtetés
(129)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság megállapítja, hogy az adóelengedés az Ellinikos Xrysos javára 1,34 millió EUR összegű, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak minősül. Másfelől a Bizottság megállapítja, hogy a jogi költségek csökkentése nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak.
IV.b. A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BELSŐ PIACCAL
(130)
Amennyiben az intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek, értékelni kell azok összeegyeztethetőségét az említett cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított kivételekre figyelemmel.
(131)
Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése kivételeket fogalmaz meg a 107. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabály alól, miszerint az állami támogatások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal.
(132)
Az alábbiakban a Bizottság e kivételek alapján értékeli az intézkedések összeegyeztethetőségét.
(133)
Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében foglalt mentességek a jelen ügyben nem alkalmazhatók, mivel ez az intézkedés nem szociális jellegű, nem magánszemély fogyasztónak nyújtották, nem a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtották, valamint nem a Német Szövetségi Köztársaság felosztása által érintett egyes területei gazdaságának nyújtották.
(134)
Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése további kivételeket állapít meg. A 107. cikk (3) bekezdésének b), d) és e) pontjában szereplő kivételek egyértelműen nem alkalmazhatóak, és azokra a görög hatóságok sem hivatkoztak. Az alábbiakban a Bizottság értékeli az intézkedések a 107. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjában szereplő kivételek szerinti esetleges összeegyeztethetőségét.
(135)
A 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal, vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”. A kaszándrai bányák az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatható térségben fekszenek, és emiatt az Ellinikos Xrysos jogosult lehet regionális támogatásra.
(136)
A 2003-as eladás idején a regionális támogatásokról szóló iránymutatás (a regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás (35)) határozta meg a regionális beruházási támogatás jóváhagyásának feltételeit.
(137)
A regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás szerint a regionális támogatás célja, hogy biztosítsa vagy a jövedelmező beruházást (induló beruházás) vagy a munkahelyteremtést, amely a beruházáshoz kapcsolódik.
(138)
Az intézkedések munkahelyteremtési célú támogatásként történő vizsgálata lehetőségét illetően hangsúlyozni kell, hogy a regionális támogatás alkalmazásában a munkahelyteremtés a vizsgált vállalkozáson belüli munkahelyek számának egy adott időszak átlagához képest értékelt nettó növekedését jelenti, és emiatt az adott időszakban létrehozott munkahelyek számából le kell vonni az ugyanabban az időszakban megszűnt munkahelyek számát Emellett a támogatás összegét a bérköltségek alapján kell kiszámítani, és annak mértéke nem lépheti túl az alkalmazott személy kétéves időszak alapján kiszámított bérköltségének bizonyos százalékát.
(139)
E követelményekkel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy az adásvételi szerződés csak homályos kikötést tartalmazott, amely szerint az Ellinikos Xrysos belátása és igényei szerinti számú munkavállalót alkalmazhat, és ennélfogva a fenti feltételek nem teljesülnek. A Bizottság ennélfogva arra az álláspontra helyezkedik, hogy nem rendelkeztek az iránymutatás értelmében vett munkahelyteremtésről.
(140)
A regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás az induló beruházást olyan fizikai állóeszközökbe történő beruházásként határozza meg, amely egy új létesítmény létrehozásával, egy meglévő létesítmény bővítésével, vagy egy meglévő létesítmény termékének vagy termelési folyamatának az alapvető megváltozását (ésszerűsítés, diverzifikálás vagy korszerűsítés útján) előidéző tevékenységgel függ össze. (36)
(141)
A Bizottság elfogadja, hogy az iránymutatás szerinti, fenti fogalommeghatározás értelmében a Skouries bánya megszerzése induló beruházásnak minősül. A 2003-as eladás idején Skouriesben nem volt kiépített bányászati infrastruktúra, és az új bánya beindítása céljából szükség volt állóeszköz-beruházásra (lásd a 66. pontot).
(142)
A Stratoni bányát illetően a Bizottságnak kételyei vannak afelől, hogy az eszközeladás az iránymutatás értelmében vett induló beruházásnak minősül-e (37).
(143)
A regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás szerint azonban, ha az állóeszközbe történő beruházás olyan létesítmény megvételének a formájában történik, amely már bezárt vagy bezárt volna, ha nem vásárolják meg, akkor azt is induló beruházásnak lehet tekinteni.
(144)
E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy Görögország ténylegesen igazolta, hogy a bányákat bezárták vagy bezárták volna, ha azokat az Ellinikos Xrysos nem veszi meg (38). Ezért az ilyen beruházás induló beruházásnak minősülhet.
(145)
Mindazonáltal az a tény, hogy a kaszándrai bányák eladását induló beruházásnak kell tekinteni, nem jelenti azt, hogy ez a beruházás a regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás értelmében összeegyeztethető lenne. Az iránymutatásokban meghatározott két feltétel nem teljesül, amint az lentebb a 146-152. pontban kifejtésre kerül:
(146)
Először is, a kaszándrai bányák eladása egyszeri intézkedés. E tekintetben a regionális támogatásokról szóló 1998. évi iránymutatás kifejezetten rendelkezik a következőkről: „A Szerződés [107. cikkének (1)] bekezdésében rögzített összeegyeztethetetlenség elvétől való eltérés regionális támogatás esetében kizárólag akkor engedélyezhető, ha biztosítható az egyensúlyi helyzet a verseny támogatásból következő torzulása és a támogatás hátrányos helyzetű régió fejlődését érintő előnyei között … a csak egyetlen vállalatnak adott, egyetlen ad hoc támogatás is jelentős kihatással lehet a versenyre az érintett piacon, viszont lehetséges, hogy csak csekély mértékben járul hozzá a regionális fejlődéshez. Az ilyen támogatás általában valamely speciális vagy ágazati iparpolitika keretébe tartozik, és gyakran nem követi a regionális támogatás szellemiségét. A regionális támogatásnak semlegesnek kell maradnia a termelő erőforrások különféle gazdasági ágazatok vagy szereplők közötti elosztásakor. A Bizottság álláspontja szerint az ellenkező bizonyításáig az ilyen támogatás nem felel meg az előző bekezdésben (az iránymutatás 2. pontjának második bekezdése) meghatározott követelményeknek”.
(147)
Azon tény ellenére, hogy az eljárást megindító, 2008. december 10-i bizottsági határozat idején Görögországot felkérték arra, hogy fejtse ki véleményét a támogatás az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése és a regionális támogatásról szóló 1998. évi iránymutatás szerinti összeegyeztethetőségéről, a Bizottság megjegyzi, hogy Görögország semmiféle módon nem igazolta, hogy a kaszándrai bányák eladása tiszteletben tartotta az egyensúlyi helyzetet a verseny támogatásból következő torzulása és a támogatás hátrányos helyzetű régió fejlődését érintő előnyei között.
(148)
Másodszor, a regionális támogatásnak ösztönző hatásúnak kell lennie, azaz való ösztönző hatást kell gyakorolnia a beruházásokra, amelyeket egyébként nem valósítanának meg a támogatott területeken. Az iránymutatás ebben a szellemben említi, hogy „a támogatási programoknak ezenkívül meg kell határozniuk azt, hogy a támogatást még a projekt megkezdése előtt kell kérelmezni” (39). Ez a feltétel érvényesül az eseti támogatási intézkedések esetében is (40). Görögország nem igazolta, hogy a kedvezményezett a fenti követelményt teljesítette, és azt sem, hogy a projekt megkezdése előtt támogatási kérelmet nyújtott volna be.
(149)
Ezen túlmenően a támogatás ösztönző hatását illetően a Bizottság megjegyzi, hogy Görögország nem folytatott le nyílt és feltétlen pályázatot a kaszándrai bányák eladása vonatkozásában. A Bizottság álláspontja szerint az ilyen nyílt és feltétlen pályázat lett volna annak a próbája, hogy vannak-e a piacon a bányára jelentkező érdeklődők. Mivel ilyen pályázatra nem került sor, a Bizottság álláspontja az, hogy Görögország nem ellenőrizte a kaszándrai bányákba történő beruházásra vonatkozó piaci hajlandóság szintjét, és így nem is ellenőrizte az ösztönző hatású támogatás szükségességét.
(150)
Ezen túlmenően a Bizottság megjegyzi, hogy a kaszándrai bányák megszerzése a bányászati ágazatba történő beruházást jelent. Az ágazat tőkeintenzív iparág, amelyben az üzletfejlesztéshez és üzemeltetéshez jelentős összegű beruházás szükséges. A vizsgált ügyben a Behre Dolbear jelentés szerint a Skouries bányát érintő bányafejlesztés és -építés tőkeköltségei 220 millió EUR-t tettek ki (lásd a 66. pontot). A Bizottság megjegyzi, hogy ez az összeg lényegesen magasabb, mint a szóban forgó támogatási összeg (ami 15,34 millió EUR) (lásd a 111. és 124. pontban szereplő összegeket együttesen). A fent említett támogatás a bányák egyikéhez szükséges beruházásnak is csak 7 %-át teszi ki. Emellett a Bizottság nem kapott bizonyítékot arra, hogy az Ellinikos Xrysos a támogatás nélkül nem lett volna képes a beruházás elvégzésére. Éppen ellenkezőleg: Görögország és az Ellinikos Xrysos megállapodott abban, hogy az utóbbi valóban el fogja végezni a bányák fejlesztéséhez szükséges tőkeberuházásokat (41). Így a Bizottság megítélése szerint a szóban forgó támogatásnak semmiféle ösztönző hatása nem volt, és nem volt szükséges a kaszándrai bányákat megszerezni kívánó befektetők számára.
(151)
Végezetül Görögország semmilyen tekintetben nem igazolta a szóban forgó támogatás ösztönző hatását.
(152)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kaszándrai bányák eladása nem felel meg a regionális támogatásról szóló 1998. évi iránymutatás azon tesztjén, mely szerint a támogatás induló beruházási támogatásként összeegyeztethető lehet.
(153)
Vizsgálni lehet azt is, hogy a támogatás összeegyeztethető lehet-e a regionális támogatásról szóló 1998. évi iránymutatás szerinti működési támogatásként. Az iránymutatás a működési támogatást egy vállalkozás folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatásként határozza meg. Az iránymutatásnak megfelelően az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eltérés alapján támogatható régióknak kivételesen működési támogatás adható.
(154)
Az iránymutatás szerint azonban a működési támogatás „egy vállalkozás folyó kiadásainak csökkentésére irányuló támogatás” (a 4.15. pont). A folyó kiadások nem tőkejellegű és rendszerint visszatérő, az üzleti vállalkozás működéséhez szükséges kiadások. A szóban forgó támogatás nem ilyen értelemben vett folyó kiadásokat finanszírozott, hanem állóeszközberuházást (a bányák és a telek megszerzése) és a beruházást terhelő adók (az átruházást terhelő adó) alóli mentesítést. Ennélfogva a szóban forgó támogatás nem folyó kiadásokat finanszírozott. Így a Bizottság álláspontja az, hogy a szóban forgó támogatás nem felel meg az iránymutatás értelmében vett működési támogatás fogalommeghatározásának.
(155)
Ezen túlmenően az iránymutatás szerint a működési támogatás a támogatható régiókban adható, feltéve, hogy annak szintje arányban áll az enyhíteni kívánt hátránnyal, és a tagállamnak kell igazolnia a hátrány fennállását és számszerűsítenie annak jelentőségét. A vizsgált ügyben Görögország nem nyújtott be semmiféle mérést vagy számítást a régió hátrányait vagy a támogatás szintjét illetően annak igazolása érdekében, hogy a kettő egymással arányban áll.
(156)
Végezetül az iránymutatás szerint a működési támogatásnak időben korlátozottnak és progresszíven csökkenőnek kell lennie. A Bizottság megjegyzi, hogy a szóban forgó eladás semmiféle határidőhöz vagy progresszív csökkentéshez nem volt kötött. Valójában az adásvételi szerződésben rögzített eladási ár és adóelengedés meghatározása és érvényesítése bármiféle határidőre vagy csökkentésre való hivatkozás nélkül történt.
(157)
Így a Bizottság arra az álláspontra jutott, hogy a támogatás az iránymutatás alapján nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek.
(158)
A Bizottság következtetése, hogy a támogatás a regionális támogatásról szóló 1998. évi iránymutatás alapján nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek.
(159)
A támogatásnak a támogatások egyes kategóriáit az EUMSZ 107. és 108. cikkével összeegyeztethetőnek minősítő (42) általános csoportmentesítés szerinti összeegyeztethetőségét illetően a Bizottság álláspontja, hogy a görög hatóságok által megadott számadatok szerint az Ellinikos Xrysos nagyvállalat, amint azt a fenti 12. pont is ismerteti. Az általános csoportmentesítési rendelet 1. cikkének (5) bekezdésével összhangban nem tartoznak a rendelet hatálya alá a nagyvállalatnak nyújtott eseti támogatások.
(160)
Az általános csoportmentesítési rendelet 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban, amennyiben a rendelet hatálya alá tartozó támogatást nagyvállalatnak nyújtják, a tagállamnak igazolnia kell a támogatás ösztönző hatását egy olyan dokumentum alapján, amely elemzi a kedvezményezett projekt vagy tevékenység támogatással vagy a nélkül fennálló életképességét. A Bizottsághoz ilyen bizonyítékot nem juttattak el.
(161)
Végezetül az általános csoportmentesítési rendelettel összhangban az olyan létesítményhez közvetlenül kapcsolódó tőkeeszközök megszerzése, amelyet bezártak vagy bezárnának, akkor minősül támogatható költségnek, ha az ügyletre piaci feltételekkel kerül sor. A görög hatóságok elismerik, hogy az ügyletre nyílt, feltétlen és átlátható pályázat vagy a kaszándrai bányák eszközei piaci értékének független felértékelése nélkül került sor. Így a Bizottság megítélése szerint a szóban forgó ügylet nem piaci körülmények között zajlott le.
(162)
Következésképpen az Ellinikos Xrysos-nak nyújtott támogatás az általános csoportmentesítési rendelet szerint sem összeegyeztethető.
(163)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja előírja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani „az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.”
(164)
A Bizottság álláspontja szerint a szóban forgó ügyre nem vonatkozik a 107. cikk (3) c) pontja szerinti kivétel, és hogy az Ellinikos Xrysos nem jogosult megmentési és/vagy szerkezetátalakítási támogatásra. A 2003-as eladás idején hatályos, a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásokról szóló 1999. évi közösségi iránymutatás (43) 7. pontjával összhangban „az újonnan alapított vállalkozások nem jogosultak megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra még akkor sem, ha induló pénzügyi helyzetük bizonytalan. Ez az eset áll fenn például akkor, ha egy új vállalkozás egy korábbi vállalkozás felszámolásával jön létre, vagy egyszerűen csak átveszi egy ilyen vállalkozás vagyonát.” Az Ellinikos Xrysos olyan vállalat, amelyet a kaszándrai bányák megszerzése előtt három nappal hoztak létre. Ezen túlmenően a szerkezetátalakítási támogatásnak feltétele egy megbízható szerkezetátalakítási terv megléte is, és Görögország ilyen tervet nem nyújtott be. Következésképpen az Ellinikos Xrysosnak nyújtott támogatás a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás szabályai alapján sem összeegyeztethető.
(165)
Végül - a környezetvédelmi támogatást illetően - az Ellinikos Xrysos köteles volt a vonatkozó környezetvédelmi előírások betartására. Köteles volt különösen a környezet védelmét szolgáló beruházásokra, és bányászati műveleteinek a görög és az uniós környezetvédelmi jogszabályoknak megfelelő folytatására. Mivel a fentiek jogszabályi kötelezettségek, nem volt szükséges támogatást adni az Ellinikos Xrysos számára a jogszabály betartása érdekében.
(166)
A fentiekre figyelemmel a Bizottság következtetése, hogy a szóban forgó támogatási intézkedés az EUMSZ-szel nem összeegyeztethető.
(167)
A Bizottság úgy ítéli meg különösen, hogy a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke és azon ár különbözete, amelyen azokat az Ellinikos Xrysosnak eladták, az Ellinikos Xrysos összeegyeztethetetlen támogatásának minősül. A Bizottság megítélése szerint az az adóösszeg, amelyet az Ellinikos Xrysosnak a bányák és a telek megszerzéséért fizetnie kellett volna, az Ellinikos Xrysos összeegyeztethetetlen támogatásának minősül.
V KÖVETKEZTETÉS
(168)
A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az Ellinikos Xrysosnak nyújtott, szóban forgó intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. A Bizottság úgy ítéli meg különösen, hogy a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke és azon ár különbözete, amelyen azokat az Ellinikos Xrysosnak eladták, az Ellinikos Xrysos támogatásának minősül, valamint az Ellinikos Xrysos támogatásának minősül az az adóösszeg is, amelyet az Ellinikos Xrysosnak a bányák és a telek megszerzéséért fizetnie kellett volna.
(169)
Ezen túlmenően a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatási intézkedések a belső piaccal nem összeegyeztethetőek. A Bizottság úgy ítéli meg különösen, hogy a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke és azon ár különbözete, amelyen azokat az Ellinikos Xrysosnak eladták, az Ellinikos Xrysos összeegyeztethetetlen támogatásának minősül, továbbá az Ellinikos Xrysos összeegyeztethetetlen támogatásának minősül az az adóösszeg is, amelyet az Ellinikos Xrysosnak a bányák és a telek megszerzéséért fizetnie kellett volna.
(170)
Az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint - amennyiben meggyőződött arról, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen - a Bizottság jogosult annak eldöntésére, hogy az érintett tagállamnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell a támogatást (44). Az állandó ítélkezési gyakorlatból következik továbbá, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében az államra a támogatás megszüntetését illetően kirótt kötelezettség célja az eredeti állapot visszaállítása (45). A Bíróság e tekintetben kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaáll a támogatás juttatása előtti állapot (46).
(171)
Az említett ítélkezési gyakorlat nyomán a 659/99/EK tanácsi rendelet (47) 14. cikke előírja, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”.
(172)
Így, tekintettel arra, hogy a vizsgált intézkedések jogellenes és részben összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek, a támogatás összegét vissza kell fizettetni annak érdekében, hogy a piacon a támogatás nyújtását megelőző állapot visszaálljon. A visszafizettetés ezért attól az időponttól teljesítendő, amikor a kedvezményezettnél az előny felmerült, vagyis amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, és a tényleges visszafizetés időpontjáig visszafizettetési kamat terheli.
(173)
A támogatás nem összeegyeztethető eleme a következők összege: a) a kaszándrai bányák eszközeinek piaci értéke és azon ár különbözete, amelyen azokat az Ellinikos Xrysosnak eladták (14 millió EUR), és b) az az adóösszeg is, amelyet az Ellinikos Xrysosnak a bányák és a telek megszerzéséért fizetnie kellett volna (1,34 millió EUR). Az összesítés eredménye 15,34 millió EUR.
(174)
A visszafizettetést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a 2003-as adásvételi szerződés 4. cikke két elállási rendelkezést tartalmazott, melyek szerint az Ellinikos Xrysos az adásvételtől a következő esetekben állhat el: a) a görög hatóságoknak a bányászati engedély jogállását megváltoztató közigazgatási vagy jogi aktusa; vagy b) (a bányászati engedély jogállásához kapcsolódó) bírósági határozat, amely a műveletek vagy a beruházási terv megvalósításának leállítását írja elő. Az Ellinikos Xrysos mindkét esetben visszaadná az eszközöket a görög államnak, és visszakapná a teljes 11 millió EUR-t, esetleges további kifizetésekkel.
(175)
A görög hatóságok beadványukban közölték, hogy a Bizottság összeegyeztethetetlen támogatást visszafizettető határozata aktiválhatja ezt a két rendelkezést. Ennek fennállása a szerződés és a nemzeti jog értelmezésétől függ. A rendelkezések aktiválása azonban nem érinti Görögországnak az e határozatban feltüntetett támogatási összeg visszafizettetésére irányuló kötelezettségét,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Görögország által az Ellinikos Xrysos SA számára jogellenesen, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével, az eszközök és a telek ár alatti eladásával és a kapcsolódó adók alóli mentesítéssel, a foglalkoztatás fenntartása és a környezet védelme, illetve a kaszándrai bányák potenciális vevőinek ösztönzés nyújtása céljával nyújtott 15,34 millió EUR állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen.
2. cikk
(1) Görögországnak vissza kell fizettetnie a kedvezményezettel a 1. cikkben említett támogatást.
(2) A visszafizettetendő összegeknek magukban kell foglalniuk a kamatokat, attól az időponttól kezdődően, amikor az összegeket a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, tényleges visszafizetésük időpontjáig.
(3) A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (48) és a 794/2004/EK rendelet módosításáról szóló 271/2008/EK bizottsági rendelet (49) V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.
(4) Görögország az e határozatról való értesítéstől kezdve megszünteti az 1. cikkben említett állami támogatás nyújtását.
3. cikk
(1) A 1. cikkben említett támogatás visszafizettetésének haladéktalanul és ténylegesen meg kell történnie.
(2) Görögországnak biztosítania kell, hogy e határozatot az arról való értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtsák.
4. cikk
(1) Az e határozatról való értesítéstől számított két hónapon belül Görögország a Bizottság rendelkezésére bocsátja az alábbi információkat:
a)
a kedvezményezettel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és visszafizettetési kamatok);
b)
az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;
c)
az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.
(2) Görögország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedésekről, amíg az 1. cikkben említett támogatás visszafizetése be nem fejeződött. Görögország a Bizottság kérésére azonnal benyújtja a Bizottság részére az információkat azokra a tervezett és már elfogadott intézkedésekre vonatkozóan, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek a határozatnak megfeleljen. Részletes információkkal szolgál továbbá a kedvezményezettel már visszafizettetett támogatási összegekre és visszafizettetési kamatokra vonatkozóan.
5. cikk
E határozat címzettje Görögország.
Kelt Brüsszelben, 2011. február 23-án.