РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1036/2010 НА КОМИСИЯТА
от 15 ноември 2010 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах с произход от Босна и Херцеговина
ЕВРОПЕЙСКАТA КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 17 февруари 2010 г., с публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) известие („известие за откриване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на зеолит А на прах с произход от Босна и Херцеговина („БиХ“ ).
(2)
Процедурата стартира в отговор на жалба, подадена на 4 януари 2010 г. от Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. и Zeolite Mira Srl Unipersonale („жалбоподателите“), които съставляват основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на зеолит А в Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг по отношение на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, която бе счетена за достатъчна, за да оправдае започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално е уведомила за откриването на процедурата жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите, ползвателите и други страни, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на БиХ. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
Жалбоподателите, производителите от Съюза, групата на производителите износители в БиХ, вносителите и ползвателите изложиха мненията си. Бяха изслушани всички заинтересовани страни, поискали това и доказали, че са налице специални основания да бъдат изслушани.
(5)
С оглед на очевидно големия брой производители от Съюза и вносители, в известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима представителна извадка и, ако това е така, да подбере извадка, всички известни производители от Съюза и вносители бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване на процедурата, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт (описан в раздел 2.1 по-долу), в рамките на периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г.
(6)
Както е пояснено в съображение 16 по-долу, осем производители от Съюза предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Въз основа на информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра представителна извадка от четирима производители от Съюза с най-голям обем на производство/продажби в Съюза.
(7)
Както е пояснено в съображение 20 по-долу, само трима несвързани вносители предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителна извадка. Единият от тези вносители обаче не е осъществявал внос/купувал разглеждания продукт. Поради това, предвид ограничения брой вносители, бе сметнато, че повече не е нужно изготвянето на представителна извадка.
(8)
Комисията изпрати въпросници на всички известни засегнати страни и на всички останали дружества, които заявиха своя интерес в посочения в известието за откриване на процедурата срок, а именно на групата на производителите износители от БиХ, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и трима несвързани вносители/ползватели.
(9)
Бяха получени отговори от групата на производителите износители от БиХ, включително от свързаните с нея дружества, четиримата производители от Съюза, включени в извадката, и тримата несвързани вносители/ползватели.
(10)
Комисията проучи и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
Производители в Съюза:
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Испания
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Унгария
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Нидерландия
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Италия
Вносители/ползватели в Съюза:
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Обединеното кралство и Mira, Италия
-
Henkel AG, Dusseldorf, Германия
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Германия
Производители износители в БиХ:
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (свързано със споменатия по-горе производител износител)
Свързан вносител в Съюза:
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Литва
1.3. Разследван период
(11)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(12)
Разглежданият продукт е зеолит А на прах, срещан още под наименованията зеолит NaA на прах или зеолит 4А на прах (наричан по-долу „разглежданият продукт“), понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00.
(13)
Разглежданият продукт е предназначен за приложения в сферата на крайното потребление като компонент, който се употребява при производството на сухи миещи средства и омекотители за вода.
2.2. Сходен продукт
(14)
Бе установено, че разглежданият продукт, продуктът, продаван на вътрешния национален пазар на БиХ, както и този, произвеждан и продаван в Съюза от производители от Съюза, притежават едни и същи основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни употреби, поради което се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
(15)
Босненската група производители износители изтъкна, че разглежданият продукт, изнасян както от Fabrika Glinice Birac AD, така и от свързаното с нея дружество Alumina d.o.o. (наричани по-долу „групата Birac“), се отличава по производствени разходи, производствени процеси и качество от сходния продукт, произвеждан от някои производители от Съюза. Изтъкнат бе също така аргументът, че производственият процес при групата Birac се основава на разтвор на алуминат, получен при производството на алуминат, вместо на алуминиев трихидрат, докато производството в Съюза като правило се основава на кристалохидрати, които при загряване и добавяне на сода каустик отново се втечняват за производството на зеолитна суспензия. Що се отнася до гореизложените аргументи, отбелязва се, че предоставената от групата Birac информация не оспорва установените факти, че независимо от всякакви твърдяни различия по отношение на производствените процеси, разходи или качество, разглежданият продукт има едни и същи основни физични и технически характеристики и служи за същите цели както сходният продукт.
3. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
3.1. Представителна извадка на производителите от Съюза
(16)
Осем производители от Съюза, представляващи около 50 % от обема на пазарните продажби на производителите от Съюза, се отзоваха на отправеното в известието за откриване на процедурата искане за предоставяне на данни за целите на представителната извадка. Първоначално за включване в извадката бяха избрани петимата водещи производители от Съюза. Едно дружество обаче реши да прекрати оказваното от него съдействие. Поради това останалите четирима производители от Съюза съставляват представителната извадка в хода на настоящото разследване.
(17)
Тези четирима производители представляват около 37 % от общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на производители от Съюза през РП и над 75 % от обема на продажбите на осмината производители, които предоставиха данни за целите на подготовката на представителната извадка. Четиримата производители, включени в извадката, бяха счетени за представителни за всички производители в Съюза.
(18)
Босненската група производители износители изтъкна, че трима производители от Съюза (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. и Industrias Quimicas del Ebro SA) следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на разследването. Изтъкнато бе, че тези дружества са представили няколко дена след изтичане на определения срок несъдържащи поверителни данни отговори на уведомителните писма за допуснати непълноти. По отношение на гореизложеното се отбелязва, че информацията, предоставена от споменатите по-горе страни, беше представена своевременно и по никакъв начин не е възпрепятствала нормалния ход на разследването или правото на защита на страните.
(19)
Изтъкнато беше също така, че един производител от Съюза (MAL Magyar Aluminium) е пропуснал да спомене в своя отговор във връзка с извадката, че е бил свързан с друг производител от Съюза (Silkem d.o.o.). Последното дружество не беше включено в извадката, нито беше упоменато в отговора на въпросника, представен от MAL Magyar Aluminium. Поради това беше изтъкнато, че тези двама производители от Съюза следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на настоящото разследване. По отношение на това се отбелязва, че връзката между тези две страна беше известна на службите на Комисията на етапа на жалбата и че връзката беше упомената в отговора на едната от двете страни във връзка с подготовката на представителната извадка. Освен това въпросната връзка беше описана от MAL Magyar Aluminium в неговия отговор на въпросника. И накрая, следва изрично да се посочи, че Silkem d.o.o. и MAL Magyar Aluminium оказаха в пълна степен съдействие на разследването. Що се отнася до Silkem d.o.o., те предоставиха данни на етапа на подготовка на представителната извадка, но не бяха включени в извадката и по тази причина от тях не беше поискано да отговорят на въпросника. Що се отнася до MAL Magyar Aluminium, не беше нужно те да представят обобщен отговор, включващ Silkem d.o.o., понеже Silkem d.o.o. е отделно юридическо лице.
3.2. Представителна извадка на несвързани вносители
(20)
Само трима несвързани вносители се отзоваха на искането за предоставяне на информация за целите на представителната извадка, отправено в известието за откриване на процедурата. Впоследствие беше установено, че едното от тези дружества не е внасяло, нито купувало разглеждания продукт. Съответно беше взето решение, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка за несвързаните вносители.
4. ДЪМПИНГ
4.1. Нормална стойност
(21)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията най-напред провери дали са били представителни продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт на независими клиенти от всеки от двамата производители износители, т.е. дали общият обем на тези продажби е съставлявал 5 % или повече от общия обем на съответните експортни продажби за Съюза. Установено беше, че продажбите на вътрешния пазар не са били представителни.
(22)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар за независими клиенти.
(23)
Продажбите на вътрешния пазар се считат за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за стоката на вътрешния пазар по време на РП.
(24)
Споменатият по-горе анализ показа, че всички продажби на вътрешния пазар и на двамата производители износители са били рентабилни, предвид обстоятелството, че нетната продажна цена на единица продукция е била над определените разходи за производството на единица продукция.
(25)
Предвид това, че продажбите на вътрешния пазар не са били извършвани в представителни количества, нормалната стойност трябваше да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(26)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените разходи по търговската реализация, общите и административни (ТОА) разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт, при обичайни търговски условия, по време на разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Където беше необходимо, производствените разходи и ТОА разходите бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструиране на нормалните стойности.
4.2. Експортна цена
(27)
Тъй като целият износ за Съюза е бил извършван с посредничеството на свързан вносител, експортната цена е определена въз основа на цената на препродажбата на независими клиенти в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент. Цената на препродажбата на първия независим купувач в Съюза, беше коригирана с всички разходи, включително мита и такси, направени между вноса и препродажбата, заедно с разумен марж по отношение на ТОА разходите и печалбата. Що се отнася до ТОА разходите, бяха използвани собствените ТОА разходи на свързания вносител. При липсата на съдействие от страна на несвързани вносители в хода на разследването, беше използван разумен марж на печалбата в размер на 5 %, въз основа на получената информация от ползватели, които също са внасяли разглеждания продукт през РП.
(28)
Групата Birac твърдеше, че функциите на свързания с нея вносител са повече сходни с тези на отдел по износа, отколкото с функциите на вносител, и че по тази причина експортната цена не следва да бъде конструирана в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, а по-скоро трябва да бъде установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на основата на действително платените или платими експортни цени. В това отношение се отбелязва, че в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент експортната цена се установява на основата на цената на препродажбата на независими клиенти в случаите, когато разглежданият продукт е препродаван на независими клиенти от дружества, свързани с износителя в страната износител. Разследването показа, че свързаното дружество се намира в Съюза. То се занимава, inter alia, с клиентските поръчки и фактурирането на разглеждания продукт, производство на групата Birac. Установено бе също така, че групата Birac продава разглеждания продукт на свързаното дружество в Съюза с цел препродажба на независими клиенти в ЕС. Поради това твърдението трябва да бъде отхвърлено. Следва да се отбележи, че обстоятелството, че определени дейности се извършват от свързаното дружество преди вноса, не означава, че експортната цена не може да бъде конструирана на основата на цената на препродажбата на първия независим клиент с необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 9.
4.3. Сравнение
(29)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на основата на цената франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Бяха направени подходящи корекции с отчитане на транспортните разходи, разходите за навло и застраховка, банковите такси, разходите по опаковането и разходите за обслужване на кредити във всички случаи, когато бе установено, че посочените разходи са разумни, точно изчислени и подкрепени с проверени доказателства.
4.4. Дъмпингов марж
(30)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент бе установен дъмпинговият марж за двамата производители износители на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(31)
Индивидуалните дъмпингови маржове на двамата производители износители бяха претеглени на основата на количествата, изнесени за Съюза; в резултат беше получен дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, в размер на 28,1 % за групата Birac.
(32)
От наличната информация от жалбата и от оказалата съдействие група на производители износители от БиХ става видно, че няма други известни производители на разглеждания продукт в БиХ. Поради това дъмпинговият марж, който трябва да се определи за цялата територия на БиХ, следва да бъде равен на дъмпинговия марж, установен за единствената оказала съдействие група на производители износители от БиХ.
5. ВРЕДА
5.1. Встъпителни бележки
(33)
Припомня се, че в конкретния случай има един единствен босненски производител износител (групата Birac). Поради това не могат да бъдат посочени точни цифри за обема на вноса, пазарните дялове и продукцията на Съюза, както и за обемите на продажбите, с цел да се защити бизнес информацията, която е обект на фирмена тайна. При тези обстоятелства показателите са представени под формата на индекси или диапазони.
(34)
В съответствие с раздел 3.1 по-горе четиримата включени в извадката производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу за краткост „промишлеността на Съюза“.
5.2. Потребление на Съюза
(35)
По време на предварителния етап на разследването определянето на потреблението на Съюза се основаваше на цифровите данни, съдържащи се в жалбата и допълнени с проверени цифрови данни, установени от участвалите в разследването производители и вносители/ползватели. Тези данни бяха изпратени на всички заинтересовани страни за коментар. Не бяха представени коментари, които да оспорят данните за потреблението в Съюза.
(36)
Потреблението на Съюза съответно беше установено въз основа на обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, обема на продажбите в Съюза на сходния продукт, произвеждан от другите известни производители от Съюза, и обема на вноса на разглеждания продукт от трети страни.
(37)
На тази основа потреблението на Съюза показва следното развитие:
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Жалба и отговори на въпросника
(38)
Потреблението на разглеждания продукт и на сходния продукт в Съюза е спаднало със 7 % през разглеждания период. Това се дължи на постепенното намаляване на количеството от разглеждания продукт, влагано от ползвателите в ключови продукти, каквито са перилните препарати. То се дължи също така на обстоятелството, че във все повече потребителски промишлени продукти не се влага зеолит.
5.3. Внос от засегнатата държава
5.3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(39)
Обемът на вноса на разглеждания продукт се е увеличил с 359 % през разглеждания период.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на вноса
100
73
68
252
459
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(40)
Средната цена на вноса беше стабилна в периода от 2005 до 2008 г. и нарасна с около 10 % през РП. Това основно се дължеше на по-доброто състояние на пазара на ЕС, което позволи да бъде наблюдавано покачване на цените при всички производители на разглеждания продукт.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна цена на вноса (CIF)
100
100
102
99
109
Индекс: 2005 = 100
Източник: Проверен отговор на въпросника
(41)
Пазарният дял на вноса от засегнатата държава нарасна почти четворно през разглеждания период и съставляваше пазарен дял от порядъка на 10-15 % през РП.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Пазарен дял на БиХ
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Индекс: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Източник: Проверен отговор на въпросника
5.3.2. Отражение на дъмпинговия внос върху цените
(42)
С цел да се анализира подбиването на цените бяха сравнени цените на вноса на босненския производител износител с цените на промишлеността на Съюза през РП на базата на среднопретеглените стойности за еднакви продукти. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани до ниво нето франко завода и сравнени с цените на вноса CIF на границата на Съюза. Не бяха взети предвид никакви мита, тъй като босненският производител износител ползваше нулева преференциална ставка на митото през РП.
(43)
Установеният среднопретеглен марж на подбиване на цените, изразен като процент от цените на промишлеността на Съюза, е между 20 и 25 %.
5.4. Състояние на промишлеността на Съюза
5.4.1. Предварителни бележки
(44)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички икономически фактори и показатели, които имаха влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(45)
Показателите, отнасящи се до макроикономическите елементи, като например производство, капацитет, обем на продажбите, пазарен дял и т.н., се основават на данните, установени от службите на Комисията, и се изпращат на заинтересованите страни за коментар, както е посочено по-горе в съображение 35. Данните, използвани за тези показатели, представляват всички производители от Съюза. Всеки път, когато са използвани данни, отнасящи се до производителите от Съюза, взети като цяло, таблиците по-долу използват като източник макроданни. Други показатели се основават на проверени данни от включените в представителната извадка производители. Тези показатели се наричат микроданни. Що се отнася до макроданните, босненският производител износител изтъкна, че поради съществуващ спор по отношение на използвания за класифициране на продукта съответен код по КН, е слабо вероятно тези данни да са надеждни. В това отношение следва да се отбележи, че показателите за вреда по никакъв начин не са засегнати от твърдението за спор относно кодовете по КН. Припомняме, че определението на разглеждания продукт е упоменато в публикуваното известие за откриване на процедурата. Това определение не оставя никакво място за погрешно тълкуване. От заинтересованите страни беше поискано да предоставят информация въз основа на определението на продукта и независимо от кодовете по КН, тъй като в известието за откриване на процедурата се посочва, че кодът по КН се дава само с информативна цел. Освен това е необходимо да се припомни, че босненският производител износител не е оспорил информацията за потреблението на Съюза. Повечето информация за вноса беше непосредствено извлечена от данните, предоставени от босненския производител износител, докато останалата информация касаеше малък обем на вноса с произход от други страни. Предвид гореизложеното и предвид обстоятелството, че не бяха представени никакви конкретни доказателства в подкрепа на твърдението за ненадеждност на данните, този аргумент трябваше да бъде отхвърлен.
5.4.2. Показатели за вреда
Производство, капацитет и използваемост на мощностите
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Производство
100
108
114
90
86
Капацитет
100
99
104
100
100
Използваемост на мощностите
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(46)
Обемът на производството на промишлеността на Съюза е спаднал с 14 % през разглеждания период. В периода 2008-2009 г. един производител от Съюза (Sasol Italy SpA) напълно преустанови своето производство. Освен това Henkel AG преустанови своето производство на зеолитна суспензия (това не е разглежданият продукт, но е негова течна разновидност, която се използва като заместител). В известна степен тези нови моменти се отразиха благоприятно на положението на останалите производители.
(47)
Независимо от споменатите по-горе промени капацитетът е бил относително стабилен през разглеждания период с оглед на метода на изчисление, обичайно използван от промишлеността. Проверката на включените в извадката производители обаче показа, че определянето на капацитета на тази промишленост може да варира в зависимост от развитието в сравнителен план на пазара на разглеждания продукт и пазара на други продукти, които могат да бъдат произвеждани при използване на същите мощности.
(48)
Приведените по-горе данни за използваемостта на мощностите сочат спад от 14 %. Освен това нивото на използваемост в нито един момент не е достигнало 80 %, което свидетелства за наличие на известен излишък на производствени мощности. Този въпрос е обсъден по-долу в раздела относно причинно-следствената връзка.
Стокови наличности
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Стокови наличности в края на годината
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Под 2 %
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(49)
Стоковите наличности на промишлеността на Съюза се запазиха на ниско и стабилно ниво през целия разглеждан период. Производството на сходния продукт беше планирано така, че да съответства на поръчките, като стоковите наличности винаги се поддържаха на възможно най-ниското ниво. По тази причина това не беше фактор от съществено значение в настоящото разследване.
Обем на продажбите и пазарен дял
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Обем на продажбите в ЕС
100
108
116
93
82
Пазарен дял
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Индекс на пазарния дял
100
101
101
96
89
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(50)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е спаднал с 18 % през разглеждания период.
(51)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с 11 % през разглеждания период.
Продажни цени
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Средна продажна цена (EUR/тон)
292
306
315
332
354
Източник: Микроданни
(52)
Средната продажна цена на промишлеността на Съюза на несвързани страни в ЕС е нараснала с 21 % през разглеждания период. Това се дължи до голяма степен на по-високите цени на суровините и енергията, поради което, само по себе си, не се счита за значим показател.
Рентабилност
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Марж на печалбата преди облагане с данък
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Източник: Микроданни
(53)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е била на ниско ниво през целия разглеждан период. Тази ситуация се дължи на нейната неспособност да увеличи своите цени поради причините, обсъдени в раздел „Причинно-следствена връзка“ по-долу, и в частност поради съществуването на увеличаващи се обеми на дъмпинговия внос. Тя е следствие също така от ниската степен на използваемост на производствените мощности, разяснена в съображение 47.
(54)
В периода 2005-2008 г. рентабилността на промишлеността на Съюза е регистрирала чувствителен спад, като през 2008 г. се е превърнала в губеща. Тя се е възстановила по време на РП до най-високото си ниво по време на разглеждания период, оставайки обаче малко под печалбата от 5,9 %, която промишлеността би могла да постигне при липса на дъмпингов внос (вж. по-долу съображение 67).
(55)
Производителят износител твърдеше, че рентабилността на производителите от Съюза през 2009 г. е била добра. Това твърдение не беше подкрепено от нито едно пряко доказателство, а по-скоро се позоваваше на неконкретизирана „достъпна за обществеността информация“. Включените в извадката производители заявиха, че постигнатото през 2009 г. ниво на рентабилност има извънреден характер и не може да бъде трайно предвид енергичното навлизане на пазара на босненските производители износители с големи количества и на ниски дъмпингови цени. Включените в извадката производители твърдяха, че през 2010 г. има вероятност рентабилността да се върне на нивата от 2008 г.
(56)
Горните твърдения бяха проучени от службите на Комисията. При този преглед ударението беше поставено върху развитието в разходите за суровините, продажните цени и посочените цени в съответните договори. Установено беше, че през 2009 г. определена роля в полза на промишлеността на Съюза са изиграли някои временни фактори, които са повишили нейната рентабилност въпреки съществуването на значителни обеми на дъмпингов внос:
i)
Включените в извадката производители до известна степен са извлекли полза от нарасналото производство и обем на продажбите след прекратяването на производствената дейност от страна на двамата други производители от Съюза, както бе споменато в съображение 46.
ii)
Въпреки общото увеличение на цените на суровините от 2008 г. насам, някои включени в извадката производители са се възползвали от годишни договори за суровини, които са ограничили въздействието на подобни увеличения.
iii)
Един включен в извадката производител се е възползвал от значително по-ниски финансови разходи през 2009 г., дължащи си на преструктуриране в рамките на неговата група.
(57)
На тази основа развитието на маржа на печалбата все още свидетелства за наличието на вреда, тъй като печалбата щеше да бъде значително по-висока без дъмпинговия внос.
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитал
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Инвестиции (в евро)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Възвръщаемост на нетните активи
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Паричен поток (в евро)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Източник: Микроданни
(58)
Босненският производител износител твърдеше, че нивото на инвестициите е било ниско през разглеждания период, докато промишлеността на Съюза обясняваше, че възвръщаемостта на инвестициите е била твърде слаба, за да оправдае съществени инвестиции в разглеждания продукт.
(59)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена посредством нетната печалба на промишлеността на Съюза и нетната балансова стойност на инвестициите ѝ, следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Следва да се отбележи, че участващите нетни активи вече бяха до голяма степен обезценени.
(60)
Състоянието на паричния поток на промишлеността на Съюза също следва посочената по-горе тенденция по отношение на рентабилността. Състоянието на паричния поток през 2008 г. беше незавидно, тъй като загубите от гледна точка на обема на извършените продажби бяха влошени от обстоятелството, че производителите трябваше да продължат да изпълняват договорните си задължения за покупка на суровини.
(61)
Въпросът за способността за набиране на капитал не беше повдигнат от промишлеността на Съюза.
Заетост, производителност и заплати
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Заетост (на пълно работно време)
241
241
253
244
221
Средни разходи за труд на работник (в евро)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Производителност на работник
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Източник: Микроданни, без тези за заетостта (макроданни)
(62)
Броят на заетите лица в промишлеността на Съюза като цяло, имаща отношение към сходния продукт, е намалял през разглеждания период успоредно с намалението в обема на производството и продажбите. Средните разходи за труд на работник са нараснали в резултат на покачването на инфлацията.
(63)
Производителността, изразена като продукция, произведена от един работник, е намаляла с 14 % през разглеждания период, предвид обстоятелството че намалението на обема на продажбите е било по-голямо, отколкото това на заетостта. Има вероятност това неблагоприятно развитие да доведе до допълнителна загуба на работни места в бъдеще.
5.4.3. Размер на дъмпинга
(64)
Предвид обема и цените на дъмпинговия внос с произход от засегнатата държава, въздействието на реалния дъмпингов марж върху пазара на ЕС не може да се смята за пренебрежимо малко.
5.5. Заключение относно вредата
(65)
През разглеждания период производителите от Съюза понесоха съществена вреда в обемно изражение, което недвусмислено сочи направеният по-горе анализ на тенденциите по отношение на производството, използваемостта на мощностите, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта и производителността.
(66)
Що се отнася до цените и рентабилността, така очертаната картина също свидетелства за наличието на вреда. Този анализ обаче се усложнява от повишаването на цените на суровините и енергията, което даде своето отражение върху цените на разглеждания продукт. В периода 2005-2008 г. бе отбелязано влошаване както на рентабилността и на паричния поток, така и на възвръщаемостта на инвестициите 2008 г. беше особено трудна година за промишлеността най-вече понеже дружествата бяха обвързани с договори за купуване на суровини, а в същото време бяха загубили повече от 20 % от обема на продажбите си.
(67)
През 2009 г. пазарната ситуация се разведри и повишените цени позволиха да се подобри рентабилността, но, както бе обяснено по-горе в съображение 56, беше ясно, че се касае само за временно подобрение и че няма вероятност пазарната ситуация от 2009 г. да се повтори. Следва да се отбележи обаче, че дори през 2009 г. нивото на рентабилност не достигна стойността от 5,9 %, считана за нормална печалба за този вид промишленост.
(68)
Вредата беше оценена за цялата промишленост на Съюза (макро-икономически показатели), въпреки че за някои показатели бяха оценени само включените в извадката производители (макроикономически показатели). Не бяха установени значими различия между микро- и макропоказателите.
(69)
Предвид гореизложеното се прави временно заключение, че значителна част от промишлеността на Съюза е понесла вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(70)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи въпроса дали дъмпинговият внос от засегнатата държава е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна за класифицирането ѝ като съществена. Бяха проучени и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които е възможно в същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че вредата, която тези други фактори е възможно да са нанесли, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2. Влияние на дъмпинговия внос
(71)
През разглеждания период вносът от засегнатата държава е нараснал с близо 400 % и е заел съществена пазарна ниша, т.е. той е нараснал от ниво, по-ниско от 5 %, до ниво от порядъка на 10-15 %. Успоредно с това се наблюдаваше непосредствено и сравнимо по размер влошаване на икономическата ситуация на промишлеността на Съюза в качеството ѝ на единствения друг значим играч на пазара на ЕС, предвид обстоятелството, че вносът от други източници е несъществен.
(72)
Увеличението на пазарния дял на дъмпинговия внос стана факт на фона на спад от 7 % в потреблението на Съюза през разглеждания период.
(73)
Растящият обем на дъмпинговия внос подби цените на промишлеността на Съюза в порядъка от 20-25 % през РП. С основание може да се направи изводът, че подобен ръст на вноса в условията на пазар, подчинен на договорното начало, е отговорен за блокажа при цените през 2008 и 2009 г. Това въздействие на дъмпинговия внос върху цените беше задълбочено от обстоятелството, че повечето продажби бяха правени на основата на целогодишни договори. В резултат на това е станало възможно използването на босненския дъмпингов внос за блокиране на увеличението на цените при продажби в големи обеми, независимо от увеличението на цените на суровините. През 2009 г. това въздействие беше смекчено, но не в такава степен, че да позволи на промишлеността като цяло да постигне нормалното ниво на печалба от 5,9 %.
(74)
Предвид недвусмислено установеното съвпадение във времето на рязкото увеличаване на дъмпинговия внос на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, от една страна, и на загубата на продажби и производствени обеми на промишлеността на Съюза, намаляването на нейния пазарен дял и натиска върху цените ѝ, от друга, се прави временното заключение, че дъмпинговият внос е изиграл определяща роля за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
6.3. Влияние на други фактори
6.3.1. Равнище на износа на производителите от Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Експортни продажби на продукцията на Общността
100
108
90
57
121
Индекс: 2005 = 100
Източник: Макроданни
(75)
Обемът на износа на всички производители от Съюза е нараснал през разглеждания период, но е представлявал средно едва около 10 % от производството. Износът на включените в извадката производители е нараснал и частично е компенсирал реализираните от ЕС загуби по отношение на обемите на продажбите.
(76)
Следователно постигнатите от производителите на Съюза резултати по отношение на износа са спомогнали за запазването на икономическата им дейност и нямат принос за понесената съществена вреда.
6.3.2. Внос от трети държави
(77)
Вносът от трети държави е бил несъществен през разглеждания период и не е възможно да е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда. Босненският производител износител изтъкна, че пазарният дял на производителите от Съюза е бил загубен от тях за сметка на вноса от Китай и Корея, но това твърдение не е подкрепено с конкретни факти, тъй като вносът от тези държави е бил незначителен.
6.3.3. Въздействие на спада в потреблението
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г. (РП)
Потребление на ЕС в тонове
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Източник: Макроданни
(78)
През разглеждания период потреблението спадна с около 24 000 тона (7 %), което се дължи на обстоятелството, че индустрията за производство на перилни препарати употребяваше в своите формули все повече и повече алтернативни продукти, които да заменят разглеждания продукт. Производителят износител изказа твърдението, че това е довело до „залежаване на стоковите наличности, анулиране на поръчки и по-ниски печалби“.
(79)
Трябва да се отбележи, че двама производители на пазара на ЕС са преустановили дейността си в края на разглеждания период, с което е настъпила корекция на капацитета, компенсираща намаляването на потреблението. Освен това, както бе обяснено в съображение 49, стоковите наличности са се задържали на ниско и стабилно равнище, което ще рече, че производството се е адаптирало към по-ниските нива на потребление.
(80)
Ето защо, макар да не може да се изключи вероятността спадът в потреблението да е допринесъл за понесената от производителите от Съюза вреда, изглежда това въздействие е несъществено.
6.3.4. Въздействие на инвестициите
(81)
Производителят износител изказа твърдението, че вредата е причинена от спазването на законодателството REACH. Както беше разяснено в съображение 58 обаче, предвид нивото на инвестициите в разглеждания продукт през целия разглеждан период, това не е могло да допринесе в съществена степен за понесената вреда. Освен това, разходите, свързани с прилагането на REACH, са били в умерен размер.
6.3.5. Въздействие на увеличените разходи за суровини и енергия
(82)
Някои страни изтъкнаха, че увеличените разходи за суровини и енергия са допринесли за вредата. Увеличението при тези разходи действително беше значително и се състоя основно през 2008 г. Това несъмнено донякъде се отрази на рентабилността през посочената година, тъй като стана по времето на наблюдавания спад в обема на продажбите. До известна степен обаче увеличението на енергийните разходи доведе до повишение и на продажните цени, както бе посочено в съображение 52, макар че ефектът на подбиване на цените вследствие на дъмпинговия внос предотврати регистрирането на по-високи нива на повишение.
(83)
Поради това се счита, че увеличените разходи за суровини и енергия не са допринесли за понесената вреда.
6.3.6. Въздействие на проблемите, свързани с капацитета
(84)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост бяха обсъдени в съображение 46. На въздействието на проблемите, свързани с капацитета, върху рентабилността трябва да се погледне едновременно през призмата на структурните особености на тази промишленост и на съществуването на дъмпингов внос. Въздействието върху рентабилността се дължи на значителните по размер присъщи разходи, които биха били възстановени, ако нивата на използване бяха по-високи.
(85)
Проблемите, свързани с излишъка на производствени мощности и с ниската им степен на използваемост, обаче могат частично да обяснят някои от неблагоприятните, с вредоносен ефект, показатели, понесени от производителите от Съюза, но с тях не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г.. Поради това те очевидно не нарушават причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.7. Въздействие на световната кредитна криза/общата икономическа криза
(86)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че световната кредитна криза и общата икономическа криза са допринесли за вредата. Потреблението на разглеждания продукт действително намаля в периода 2008/2009 г., когато възникнаха тези кризи.
(87)
Тези проблеми обаче не могат да обяснят защо през 2009 г. пазарният дял на производителите от Съюза спадна чувствително, докато пазарният дял, държан от босненския внос, се разшири и подби цените на ЕС с повече от 20 %. Поради това, макар и да е било възможно спадът в потреблението в периода 2008/2009 г. сам по себе си да е засегнал промишлеността на Съюза, значителното по размер увеличение на вноса от БиХ оказа много по-съществено въздействие върху обемите на продажбите на промишлеността на Съюза и, предвид подбиването, върху цените. Поради това кризата не е нарушила причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.3.8. Влияние на заздравения сегмент на промишлените потребители
(88)
Въпреки че през РП повече от 10 дружества произвеждаха разглеждания продукт, основният сегмент на промишлени потребители (производители на перилни препарати и омекотители за вода) основно се състоеше от 4 големи групи (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble и Unilever). В действителност на двамата основни оказали съдействие ползватели се падаха близо 40 % от покупките на разглеждания продукт в ЕС. Благодарение на централизираните покупки тези 4 групи действително са в състояние да държат ниски цените на разглеждания продукт.
(89)
Това явление обаче не е новост, тъй като съществува от много години. Поради това и с него не може да се обясни силният спад на производството, обема на продажбите и пазарния дял през 2009 г. По тази причина то не е нарушило причинно-следствената връзка между голямото нарастване на вноса на дъмпингови цени и вредата, понесена от производителите от Съюза.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(90)
Въз основа на гореизложеното се прави временното заключение, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от разглеждания дъмпингов внос.
(91)
Разгледани бяха редица фактори, различни от дъмпинговия внос, но с нито един от тях не могат да се обяснят значителните загуби по отношение на пазарен дял, производство и обем на продажбите, настъпили през 2008 и 2009 г., които съвпадат с нарастването на обема на дъмпинговия внос.
(92)
Предвид гореизложения анализ, който ясно разграничи и отдели въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, се прави временното заключение, че вносът от БиХ е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
7.1. Общи забележки
(93)
Комисията проучи въпроса дали, въпреки временното заключение за наличието на вредоносен дъмпинг, съществуват неопровержими причини, които могат да доведат до извода, че не е в интерес на Съюза да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент влиянието на евентуалните мерки върху всички участващи в настоящата процедура страни, както и последствията от невъвеждането на такива мерки бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
7.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(94)
Анализът на вредата ясно показа, че дъмпинговият внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Увеличеният през последните години дъмпингов внос оказва натиск върху продажбите на пазара на Съюза и води до намаляване на пазарния дял на промишлеността на Съюза. Това е попречило на промишлеността на Съюза да достигне нива на рентабилност, съизмерими с тези при други продукти.
(95)
Разследването показа, че всяко увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава е пряко свързано с влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въпреки извършеното преструктуриране по отношение на производителите от Съюза (две дружества преустановиха своето производство), ситуацията не се е подобрила. В това отношение следва да се отбележи, че зеолит A на прах е важен с оглед на оборота продукт за включените в извадката дружества, съставляващ до 30 % от оборота на продажбите им. Ако не бъдат наложени мерки, състоянието на промишлеността на Съюза несъмнено ще продължи да се влошава. Налагането на мерки ще възстанови вносната цена на невредоносни нива, което ще позволи на промишлеността на Съюза да се конкурира в условията на лоялна търговия.
(96)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки категорично ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
7.3. Интерес на вносителите
(97)
Вероятното влияние на мерките върху вносителите беше разгледано в съответствие с член 21, параграф 2 от основния регламент. В това отношение следва да се отбележи, че заявилите своя интерес несвързани вносители също бяха ползватели. По тази причина анализът, който се отнася до тях, фигурира в съответния раздел относно интереса на ползвателите.
7.4. Интерес на ползвателите и потребителите
(98)
Не бяха получени коментари от потребителски организации след публикуването на известието за откриване на настоящата процедура. По тази причина анализът се ограничи в рамките на влиянието на мерките върху ползвателите.
(99)
Въпросници бяха изпратени до 8 известни ползватели. Значими коментари обаче бяха получени само от двама от тях. Поради това анализът на интереса на Съюза се основава на отговорите на двама доста значими ползвателя, които съставляват почти 40 % от потреблението на Съюза.
(100)
Двамата оказали съдействие ползватели от Съюза са водещи фигури в индустрията за перилни препарати и омекотители за вода в Съюза. И двамата се противопоставиха на въвеждането на мерки.
(101)
Разследването установи, че по-малко от 1/3 от потреблението на оказалите съдействие ползватели от Съюза представлява внос от босненския производител износител. Останалата част се осигурява с доставки от производителите от Съюза, които си остават главният източник на доставки за оказалите съдействие ползватели. Предвид ниското ниво на използваемост на производствените мощности на производителите от Съюза, както беше обяснено в съображения 46 и 47 по-горе, очевидно не се очаква евентуалното налагане на мерки да доведе до какъвто и да бил недостиг при снабдяването или съответно повишение на цените.
(102)
В допълнение към горното е видно, че промишлените потребители в Съюза вече са започнали да проучват възможността за внос от Китай. Обстоятелството, че такава възможност съществува и се счита за надеждна, свидетелства за това, че евентуалното налагане на мерки по никакъв начин няма да доведе до недостиг на разглежданият продукт.
(103)
Проучен бе и относителният дял, в процентно изражение от оборота на продажбите, на крайните продукти, в които е вложен разглежданият продукт. В това отношение следва да се отбележи, че и в двата случая съответните продукти съставляват под 10 % от оборота.
(104)
Анализирано беше също така и процентното съдържание на разглеждания продукт, влаган в крайните продукти. Разследването установи, че като цяло тези проценти са изключително малки (средно по-малко от 5 % от общата себестойност), поради което разглежданият продукт не представлява особено значим съставен елемент от себестойността на крайните продукти.
(105)
Комисията разгледа също така въпроса дали налагането на мерки би имало съществено неблагоприятно финансово отражение върху положението на тези двама ползватели. Комисията състави два сценария, а именно: един песимистичен и един по-реалистичен.
(106)
Песимистичният сценарий изхожда от постановката, че ще бъде наблюдаван ръст както на вноса, така и на цените в Съюза, така че да се достигне равнището на митото. Това би довело до средно увеличение на разходите за ползвателите с по-малко от 2 %.
(107)
Описаната по-горе ситуация трябва да се сравни с нивата на рентабилност при оказалите съдействие ползватели от Съюза. Рентабилността на ползвателите по отношение на продуктите, съдържащи разглеждания продукт, е около 11 %, а по отношение на всички техни продукти беше над 20 %. При наличието на подобни стойности на рентабилността, дори един пълен набор от мерки, приложен едновременно спрямо вноса и цените в Съюза, не би имал несъразмерен ефект върху финансовото състояние на тези страни.
(108)
Фактически един много по-реалистичен сценарий е налагането на мерки да доведе до ситуация, при която се увеличават само цените на вноса от БиХ, докато промишлеността на Съюза се ползва от увеличени икономии от мащаба. И действително, както бе обяснено по-горе, снабдяването с разглеждания продукт в рамките на ЕС е напълно достатъчно, тъй като повечето производители от Съюза далеч не работят с пълния си капацитет.
(109)
Следва също така да се отбележи, че разследването установи, че съществуват продукти, които са в състояние да заменят разглеждания продукт. Действително е ясно, че както оказалите, така и неоказалите съдействие ползватели произвеждат и перилни препарати, несъдържащи разглеждания продукт. При този по-реалистичен сценарий разходите на оказалите съдействие ползватели ще се увеличат само с малка част от процента. С други думи, с оглед на данните за рентабилността, налагането на мерки ще има само незначителни последици за ползвателите.
(110)
С оглед на горното е ясно, че налагането на мерки не би довело до съществено въздействие върху ползвателите. Съответно е твърде малко вероятно да има увеличение на цената за потребителите.
7.5. Заключение относно интереса на Съюза
(111)
В по-общ план се очаква промишлеността на Съюза да бъде безусловно в състояние да се възползва от мерките. В действителност, тя на първо място би могла да се възползва от увеличените икономии от мащаба, благодарение на по-доброто използване на производствените си мощности, дължащо се на увеличеното производство и продажби.
(112)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че налагането на мерки върху дъмпинговия внос на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина няма да окаже съществено влияние на ползвателите от Съюза и че най-общо това е в интерес на Съюза.
8. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(113)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, нанасяната от него вреда и интереса на Съюза, следва да се въведат временни мерки върху вноса на разглеждания продукт от Босна и Херцеговина, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
8.1. Степен на отстраняване на вредата
(114)
Временните антидъмпингови мерки следва да бъдат достатъчни, за да се премахне вредата, нанасяна на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос, без да се надвишават установените дъмпингови маржове.
(115)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за премахване на ефекта от вредоносния дъмпинг, беше преценено, че евентуалните мерки следва да позволят на промишлеността на Съюза да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос. Маржът на печалба преди данъчно облагане, използван за това изчисление, беше 5,9 % от търговския оборот. Това съответства на нивото на печалбата, достигнато от промишлеността на Съюза през РП за всички нейни продукти, включващи разглеждания продукт. Като се има предвид, че рентабилността по отношение на разглеждания продукт е била повлияна от дъмпинговия внос, става ясно, че посоченото ниво на печалбата е разумно и не е прекомерно високо. Също така беше проучено дали следва да се използват нивата на печалба, постигнати от промишлеността на Съюза в периода 2005-2007 г., но нивата на печалбата бяха ниски по отношение на рентабилността, постигната от дружествата за сходни продукти и не бяха счетени за представителни за добре работеща промишленост. Това е така, защото босненският внос подбиваше цените на промишлеността на Съюза с 10-20 % в течение на тези 3 години и тези разлики щяха да изиграят важна роля в годишните преговори по договорите. По тази причина тези маржове на печалбата не можеха да бъдат счетени за представителни за нормална ситуация на пазара на ЕС. Въз основа на гореизложеното беше изчислена невредоносна цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза. Невредоносната цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен горепосоченият марж на печалбата.
(116)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната невредоносна цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на ЕС. Впоследствие разликата, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от средната вносна CIF стойност. Изчисленият по този начин марж на подбиване възлизаше на 31,5 %.
8.2. Временни мерки
(117)
Предвид гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да бъдат наложени върху вноса с произход от Босна и Херцеговина на нивото на установения марж на дъмпинга.
(118)
Въз основа на изложеното по-горе ставката на временното антидъмпингово мито за Босна и Херцеговина е в размер на 28,1 %.
9. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(119)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на налагане на окончателно мито.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах, наричан още зеолит NaA или зеолит 4A на прах, понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00 (код TARIC 2842100030) и с произход от Босна и Херцеговина.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1, е в размер на 28,1 %
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт до свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 15 ноември 2010 година.
A BIZOTTSÁG 1036/2010/EU RENDELETE
(2010. november 15.)
a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2010. február 17-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást indít a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárás megindítására az Industrias Quimicas del Ebro SA, a MAL Magyar Alumínium Zrt., a PQ Silicas BV, a Silkem d.o.o. és a Zeolite Mira Srl Unipersonale (a továbbiakban: panaszosok) által 2010. január 4-én benyújtott panasz alapján került sor; e vállalatok termelése a zeolit-A-por teljes uniós termelésének jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.
1.2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszosokat, egyéb ismert uniós gyártókat, a bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoportot, az importőröket, a felhasználókat és az egyéb ismert érintett feleket, valamint Bosznia-Hercegovina képviselőit az eljárás megindításáról. A Bizottság az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül.
(4)
A panaszosok, az uniós gyártók, a bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoport, az importőrök és a felhasználók ismertették álláspontjukat. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki ezt kérelmezte és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
Tekintettel arra, hogy sok uniós gyártó és importőr van, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerül sor. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, minden ismert uniós gyártót és importőrt felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint adjon alapinformációkat az (alábbi 2.1. szakaszban meghatározott) érintett termékkel kapcsolatban a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakban folytatott tevékenységeiről.
(6)
Az alábbi (16) preambulumbekezdésből kiderül, hogy nyolc uniós gyártó adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A Bizottság az együttműködő uniós gyártóktól beérkezett információk alapján azt a négy uniós gyártót vette fel a mintába, amely a legnagyobb termelési/értékesítési volumennel rendelkezik az Unióban.
(7)
Az alábbi (20) preambulumbekezdésből kiderül, hogy mindössze három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr adta meg a kért tájékoztatást és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Az egyik importőr azonban nem importált/vásárolt az érintett termékből. Az importőrök kis számát tekintve a Bizottság végül nem tartotta szükségesnek a mintavételt.
(8)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és minden olyan vállalatnak, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül jelentkezett a Bizottságnál, azaz a bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoportnak, a mintába felvett négy uniós gyártónak és a három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrnek/felhasználónak.
(9)
A bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoporttól, beleértve a velük kapcsolatban álló vállalatokat is, valamint a mintába felvett négy uniós gyártótól és a három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrtől/felhasználótól érkeztek válaszok.
(10)
A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden, a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
Uniós gyártók
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanyolország
-
MAL Magyar Alumínium Zrt., Ajka, Magyarország
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Hollandia
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Olaszország
Uniós importőrök/felhasználók
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Egyesült Királyság és Mira, Olaszország
-
Henkel AG, Düsseldorf, Németország
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Németország
Exportáló gyártók Bosznia-Hercegovinában
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (a fent említett exportáló gyártóval kapcsolatban álló vállalat)
Kapcsolatban álló uniós importőr
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litvánia
1.3. Vizsgálati időszak
(11)
A dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1-jétől2009. december 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozott. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(12)
Az érintett termék a zeolit-A-por, amely zeolit-NaA-porként vagy zeolit-4A-porként is ismeretes (a továbbiakban: érintett termék), és amelyet jelenleg ex 2842 10 00 KN-kóddal jelölnek.
(13)
Az érintett terméket vázanyagként mosó- és tisztítószerek, illetve vízlágyítók gyártásánál használják.
2.2. Hasonló termék
(14)
Az érintett termék és a Bosznia-Hercegovina belföldi piacán értékesített termék, valamint az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termék esetében megállapítható, hogy fizikai és műszaki tulajdonságaik, valamint felhasználási formájuk alapvetően megegyezik, ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintették.
(15)
A boszniai exportáló gyártói csoport beadványt nyújtott be arra vonatkozóan, hogy mind a Fabrika Glinice Birac AD, mind a vele kapcsolatban álló Alumina d.o.o. (a továbbiakban: Birac-csoport) által exportált érintett termék előállítási költsége, gyártási folyamata és minősége eltér az egyes uniós gyártók által előállított hasonló termékekétől. A beadványban azzal is érveltek, hogy a Birac-csoport gyártási folyamata az alumínium előállításából származó aluminátlúgon, és nem az alumínium-trihidráton alapul, ellentétben a jellemzően hidrátkristályokon alapuló uniós gyártási eljárással, amely során a kristályok hevítés és marószóda hozzáadásának hatására ismét folyékony állapotba kerülnek a zeolitkeverék előállításához. A fenti érvekkel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a Birac-csoport által benyújtott információk nem vitatják azokat a megállapított tényeket, hogy a termékek gyártási folyamatának, előállítási költségeinek és minőségének állítólagos különbözőségétől függetlenül az érintett termék fizikai és műszaki tulajdonságai, valamint felhasználási formája alapvetően megegyezik a hasonló termékével.
3. MINTAVÉTEL
3.1. Mintavétel az uniós gyártók körében
(16)
Az uniós gyártók piaci értékesítési volumenének hozzávetőleg 50 %-a, azaz nyolc uniós gyártó válaszolt az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt mintavételre irányuló felkérésre. Eleinte az öt legnagyobb uniós gyártó került be a mintába. Egy vállalat azonban úgy döntött, hogy mégsem kíván együttműködni. Így a fennmaradó négy uniós gyártó alkotja a mintát ebben a vizsgálatban.
(17)
A vizsgálati időszakban ez a négy gyártó képviselte az uniós piacon az uniós gyártók teljes értékesítési volumenének mintegy 37 %-át, és a mintavételhez adatot szolgáltató nyolc vállalat értékesítési volumenének több mint 75 %-át. A mintába felvett négy gyártót az uniós gyártók reprezentatív képviselőinek tekintették.
(18)
A boszniai exportáló gyártói csoport azzal érvelt, hogy három uniós gyártót (MAL Magyar Alumínium Zrt., Silkem d.o.o. és Industrias Quimicas del Ebro SA) a vizsgálattal nem együttműködő vállalatoknak kellene tekinteni. Indoklásul arra hivatkoztak, hogy ezek a vállalatok a hiánypótlásra felszólító levelekre napokkal a megállapított határidő után nem bizalmas jellegű válaszokat adtak. A fentiekkel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az említett felek kellő időben szolgáltatták az információkat, és semmilyen módon nem hátráltatták a vizsgálat menetét, illetve nem akadályozták a felek védelemhez való jogát.
(19)
A boszniai csoport azzal is érvelt, hogy az egyik uniós gyártó (a MAL Magyar Alumínium Zrt.) a mintavételre adott válaszában nem említette, hogy kapcsolatban áll egy másik uniós gyártóval (a Silkem d.o.o.-val). Ez utóbbi vállalatot nem választották ki a mintavétel során, és a MAL Magyar Alumínium Zrt. nem említette a kitöltött kérdőívében, hogy kapcsolatban áll a vállalattal. A fentiek miatt úgy kellene tekinteni, hogy ez a két uniós gyártó nem működik együtt a jelenlegi vizsgálattal. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy e két vállalat közötti kapcsolat a bizottsági szolgálatok számára a panasz benyújtásának idején már ismert volt, és a két fél egyike a mintavételre adott válaszában említést is tett a közöttük lévő kapcsolatról. A MAL Magyar Alumínium Zrt. ezenkívül feltüntette a kérdőívben szereplő válaszában a vállalatok közötti kapcsolatot. Végezetül egyértelműen le kell szögezni, hogy mind a Silkem d.o.o., mind a MAL Magyar Alumínium Zrt. teljes mértékben együttműködő volt a vizsgálat során. A Silkem d.o.o. vállalattal kapcsolatban szolgáltattak adatokat a mintavételi szakaszban, de mivel a vállalatot nem választották ki mintaadásra, ezért a Bizottság nem kérte fel a kérdőív kitöltésére. A MAL Magyar Alumínium Zrt.-nek nem kellett a Silkem d.o.o.-t is magában foglaló egységes választ adnia, mivel a Silkem d.o.o. különálló jogi személy.
3.2. Mintavétel a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrök körében
(20)
Mindössze három, a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőr válaszolt az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő, mintavétel érdekében történő információkérésre. Később kiderült, hogy az egyik vállalat nem importált, illetve nem vásárolt az érintett termékből. Ezután az a döntés született, hogy a vállalatokkal kapcsolatban nem álló importőrök körében nincs szükség mintavételre.
4. A DÖMPING
4.1. Rendes érték
(21)
A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban először azt vizsgálta, hogy a Birac-csoport két exportáló gyártója által a belföldi piacon független vevőknek eladott hasonló termékének értékesítése reprezentatív volt-e, azaz a teljes értékesítési volumen elérte-e, illetve meghaladta-e az Unióba irányuló megfelelő exportértékesítés teljes volumenének az 5 %-át. A vizsgálat során megállapították, hogy a belföldi értékesítés nem volt reprezentatív.
(22)
A Bizottság ezután azt vizsgálta, hogy az egyes exportáló gyártók belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül volt-e. Ezt a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések arányának meghatározásával állapították meg.
(23)
A belföldi értékesítést akkor tekintették nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. Ennek érdekében a vizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározták a belföldi piacon felmerülő előállítási költséget.
(24)
A fent említett elemzésből az derült ki, hogy mindkét exportáló gyártó esetében valamennyi belföldi értékesítés nyereséges volt, mivel a nettó értékesítés egységára meghaladta az egységnyi előállítási költséget.
(25)
A rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően kellett megállapítani, mivel a belföldi értékesítés mennyisége nem volt reprezentatív.
(26)
A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban történő kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív (a továbbiakban: SG&A) költségeket és az egyes együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított belföldi értékesítéséből realizált nyeresége súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos termelési költségeihez. Szükség esetén az előállítási, valamint az SG&A-költségeket kiigazították, mielőtt azokat a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták, és a rendes értékeket kiszámították.
4.2. Exportár
(27)
Mivel az Unióba irányuló valamennyi exportértékesítés kapcsolatban álló importőrön keresztül valósult meg, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban a független vevők által fizetett viszonteladói ár alapján állapították meg. Azt a viszonteladói árat, amelyen a terméket először értékesítették uniós független vevő részére, az import és az újraértékesítés között felszámolt vámokkal, adókkal, valamint ésszerű SG&A-költségekkel és haszonkulccsal igazították ki. Az SG&A-költségek esetében a kapcsolatban álló importőr saját SG&A-költségeit vették figyelembe. A vizsgálat során a kapcsolatban nem álló importőrök együttműködésének hiányában 5 %-os haszonkulcsot alkalmaztak az érintett terméket a vizsgálati időszakban szintén importáló felhasználóktól kapott információk alapján.
(28)
A Birac-csoport azt állította, hogy a velük kapcsolatban álló importőr tevékenysége inkább egy exportrészlegéhez hasonló, mintsem egy importőréhez, ezért az exportárat nem az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének, hanem a 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, a ténylegesen megfizetett vagy fizetendő exportárak alapján kellene megállapítani. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az exportár minden olyan esetben annak az árnak az alapján képezhető, amelyen eladták az importált terméket a független vevőnek akkor, amikor az érintett terméket az exportőr országában az exportőrrel kapcsolatban álló vállalatok független vevőknek értékesítik. A vizsgálat során kiderült, hogy a kapcsolatban álló vállalat székhelye az Unión belül található. A vállalat többek között a Birac-csoport által gyártott érintett termékekre irányuló vevői megrendelésekkel és a számlázásokkal foglalkozik. Megállapították, hogy a Birac-csoport európai uniós független vevőknek történő továbbértékesítés végett eladja az érintett terméket a kapcsolatban álló vállalatnak. Ezért a Birac-csoport igényét el kellett utasítani. Fontos, hogy az, hogy a kapcsolatban álló vállalat az importot megelőzően ellát bizonyos tevékenységeket, még nem jelenti azt, hogy az exportárat ne lehetne a 2. cikk (9) bekezdése értelmében az első független vevőnek viszonteladói áron történő értékesítés és a szükséges kiigazítások alapján megállapítani.
4.3. Összehasonlítás
(29)
A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást EXW-alapon végezték el. Annak érdekében, hogy megfelelően összehasonlíthassák a rendes értéket az exportárral, kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban. A fuvardíjak, szállítási és biztosítási költségek, bankköltségek, csomagolási és hitelköltségek vonatkozásában megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak.
4.4. Dömpingkülönbözet
(30)
A dömpingkülönbözet megállapítására az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően mindkét exportáló gyártó esetében úgy került sor, hogy a súlyozott átlagos rendes értéket összehasonlították a súlyozott átlagos exportárral.
(31)
Az egyedi dömpingkülönbözetet mindkét exportáló gyártó esetében a vállalatok Unióba irányuló exportmennyiségének súlyozott átlaga alapján határozták meg, ami a Birac-csoport esetében a CIF uniós határparitáson - vámfizetés nélkül - számított ár százalékában kifejezve 28,1 %-os dömpingkülönbözetet eredményezett.
(32)
A panaszban szereplő, illetve az együttműködő bosznia-hercegovinai exportáló gyártói csoporttól kapott információk alapján megállapítható, hogy az érintett terméknek Bosznia-Hercegovinában nincs más ismert gyártója. Ezért a Bosznia-Hercegovina esetében megállapítandó országos dömpingkülönbözetnek meg kell egyeznie az egyetlen együttműködő bosznia-hercegovinai exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözettel.
5. AZ OKOZOTT KÁR
5.1. Bevezető megjegyzések
(33)
Fontos, hogy mindössze egyetlen boszniai exportáló gyártó van (a Birac-csoport). Ezért az üzleti titok védelme érdekében nem lehet pontos adatokkal szolgálni az import volumenével, az importárakkal, a piaci részesedéssel, az uniós termeléssel, illetve az értékesítés volumenével kapcsolatban. Ilyen esetben a mutatókat indexált formában vagy értéktartományban adják meg.
(34)
A fenti 3.1 szakasszal összhangban a mintába felvett négy uniós gyártó alkotja az alaprendelet 4.cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban ezzel a kifejezéssel utalunk a négy gyártóra).
5.2. Az uniós fogyasztás
(35)
A vizsgálat ideiglenes szakaszában az uniós fogyasztást a panaszban szereplő adatok alapján határozták meg, majd azokat a vizsgálatban szereplő gyártóktól, illetve importőröktől/felhasználóktól kapott ellenőrzött adatokkal egészítették ki. Ezeket azt adatokat véleményezés végett minden érdekelt fél számára elküldték. Nem érkezett olyan észrevétel, amely vitatta volna az uniós fogyasztás adatait.
(36)
Az uniós fogyasztást így az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék Unióban realizált értékesítésének volumene, az egyéb ismert uniós gyártók által előállított hasonló termék Unióban realizált értékesítésének volumene és az érintett termék harmadik országokból származó importjának volumene alapján határozták meg.
(37)
Ezek alapján az uniós fogyasztás a következőképpen alakult:
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Tonna
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Forrás: A panasz és a kitöltött kérdőívek
(38)
A figyelembe vett időszakban az érintett termék, illetve a hasonló termék fogyasztása 7 %-kal csökkent az Unióban. Ez azt tükrözi, hogy a felhasználók fokozatosan csökkentették az érintett termék főbb termékekben, mint például, mosószerekben történő alkalmazását. Azt is mutatja, hogy a terméket felhasználó gazdasági ágazat egyre több terméke zeolitmentes.
5.3. Az érintett országból származó behozatal
5.3.1. Az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumene, ára és piaci részesedése
(39)
A figyelembe vett időszakban az érintett termék behozatalának volumene 359 %-kal nőtt.
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
A behozatal volumene
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőív
(40)
Az átlagos importár 2005-2008 között stabil maradt, a vizsgálati időszakban pedig hozzávetőleg 10 %-kal emelkedett. Ez leginkább az Európai Unió piacán bekövetkezett kedvező változásnak volt köszönhető, ami lehetővé tette, hogy az érintett termék valamennyi gyártója árat emeljen.
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Átlagos importár (CIF)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőív
(41)
A figyelembe vett időszakban az érintett országból származó behozatal piaci részesedése csaknem megnégyszereződött és a vizsgálati időszakban 10-15 % közötti piaci részesedést képviselt.
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Bosznia-Hercegovina piaci részesedése
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Forrás: Ellenőrzött kitöltött kérdőív
5.3.2. A dömpingelt behozatal árakra gyakorolt hatása
(42)
Az áralákínálás elemzése érdekében a vizsgálati időszakban a boszniai exportáló gyártó importárait átlag az átlaghoz alapon hasonlították össze az uniós gazdasági ágazat áraival. Az uniós gazdasági ágazat árait nettó EXW-szintre igazították és összevetették a CIF-importárakkal. Behozatali vámot nem vettek figyelembe, mivel a boszniai exportáló gyártó a vizsgálati időszakban 0 %-os kedvezményes tarifára volt jogosult.
(43)
Megállapították, hogy a súlyozott átlagos áralákínálás mértéke az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 20-25 % között volt.
5.4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
5.4.1. Előzetes észrevételek
(44)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és indexet, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.
(45)
A makrogazdasági elemekre, mint például a gyártásra, kapacitásra, értékesítési volumenre, piaci részesedésre stb. vonatkozó mutatók a bizottsági szolgálatok által meghatározott adatokon alapulnak, és azokat - amint az a fenti, (35) preambulumbekezdésből is kiderül - véleményezés végett elküldték az érdekelt feleknek. Az ezen mutatókra vonatkozó adatok az összes uniós gyártót képviselik. Az alábbi táblázat forrásként makroadatokat említ, valahányszor az uniós gyártók összességére vonatkozó adatokat használják. Az egyéb mutatók a mintába felvett gyártóktól származó ellenőrzött adatokon alapulnak. Ezekre a mutatókra mikroadatként hivatkoznak. A boszniai exportáló gyártó a makroadatok vonatkozásában azzal érvelt, hogy a termék megfelelő KN-kód alá történő besorolásával kapcsolatos ellentmondások miatt ezek az adatok valószínűleg nem megbízhatóak. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a KN-kódokhoz fűződő állítólagos ellentmondások semmiképpen sem befolyásolják a kármutatókat. Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék meghatározása szerepelt az eljárás megindításáról szóló közzétett értesítésben. Ez a meghatározás egyértelmű és semmiféle félreértelmezésre nem ad módot. Az érdekelt feleket arra kérték fel, hogy a KN-kódokat figyelmen kívül hagyva - a termékmeghatározás alapján - szolgáltassanak információkat, mivel az eljárás megindításáról szóló értesítésben az szerepelt, hogy ezek a KN-kódok csak tájékoztató jellegűek. Ezenkívül fontos az is, hogy a boszniai exportáló gyártó nem vitatta az uniós fogyasztásra vonatkozó információkat. Az importtal kapcsolatos információk nagy része közvetlenül a boszniai exportáló gyártótól kapott adatokból származott, míg a fennmaradó adatok más országokból behozott kis mennyiségű importra vonatkoztak. A fentieket, illetve azt a tényt figyelembe véve, hogy az adatok megbízhatatlanságával kapcsolatos állítás megerősítése végett semmilyen konkrét bizonyíték nem került benyújtásra, ezt az érvelést el kellett utasítani.
5.4.2. Kármutatók
Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Gyártás
100
108
114
90
86
Kapacitás
100
99
104
100
100
Kapacitáskihasználás
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Forrás: Makroadatok
(46)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 14 %-kal esett vissza. A 2008-2009. évi időszakban az egyik uniós gyártó (a Sasol Italy S.p.A) teljes egészében megszüntette a termelését. Ezenkívül a Henkel AG beszüntette a zeolitkeverék előállítását (ez nem az érintett termék, hanem helyettesítő termékként használt folyékony változat). Ezek a fejlemények bizonyos mértékben kedvezően befolyásolták a többi gyártó helyzetét.
(47)
A fent említett fejlemények ellenére a kapacitás - a gazdasági ágazat által rendszerint alkalmazott számítási módszer alapján - a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt. A mintába felvett gyártók ellenőrzése mégis azt mutatta, hogy az erre a gazdasági ágazatra vonatkozó kapacitásszámítás az érintett termék relatív piaci viszonyainak változásától, illetve az ugyanezen berendezések segítségével előállított egyéb termékek piacától függően ingadozhat.
(48)
A fenti kapacitáskihasználási adatok 14 %-os visszaesést mutatnak. Ez az arány soha nem érte el a 80 %-ot, ami bizonyos többletkapacitást mutat. Ezt a kérdést az okozati összefüggések vizsgálatakor részletesebben is áttekintik.
Készletek
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Év végi zárókészlet
2 %-nál alacsonyabb
2 %-nál alacsonyabb
2 %-nál alacsonyabb
2 %-nál alacsonyabb
2 %-nál alacsonyabb
Index: 2005 = 100
Forrás: Makroadatok
(49)
Az uniós gazdasági ágazat készletének szintje a figyelembe vett időszakban végig alacsony volt és stabil maradt. A hasonló termék gyártása megrendelések alapján történt, és a készleteket mindig a lehető legalacsonyabb szinten tartották. Ezért ez nem játszott fontos szerepet ebben a vizsgálatban.
Az értékesítések volumene és a piaci részesedés
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Az EU értékesítési volumene
100
108
116
93
82
Piaci részesedés
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
A piaci részesedés indexe
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Forrás: Makroadatok
(50)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 18 %-kal esett vissza.
(51)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 11 %-kal esett vissza.
Eladási árak
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Átlagos eladási ár euróban/tonna
292
306
315
332
354
Forrás: Mikroadatok
(52)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási ára a kapcsolatban nem álló uniós ügyfeleknek történő értékesítéskor a figyelembe vett időszakban 21 %-kal emelkedett. Ez általánosságban magasabb nyersanyag- és energiaárakat tükrözött, önmagában tehát nem tekinthető érdemi mutatónak.
Nyereségesség
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Adózás előtti haszonkulcs
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Forrás: Mikroadatok
(53)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszakban végig alacsony volt. Ez egyrészt abból adódott, hogy az „Okozati összefüggések” szakaszban kifejtett okok miatt nem lehetett árat emelni, de különösen abból, hogy a dömpingelt behozatal egyre növekvő mennyiségben volt jelen a piacon. Közrejátszott emellett a (47) preambulumbekezdésben említett alacsony kapacitáskihasználás is.
(54)
2005-2008 között az uniós gazdasági ágazat nyereségessége jelentős mértékben csökkent, 2008-ra pedig veszteségessé vált. A vizsgálati időszakban fellendült és elérte a vizsgált időszakban mért legmagasabb szintet, de még mindig alatta maradt az 5,9 %-os profitrátának, amelyet a gazdasági ágazat a dömpingelt behozatal nélkül elérhetett volna - lásd még a lenti (67) preambulumbekezdést.
(55)
Az exportáló gyártó azt állította, hogy 2009-ben az uniós gyártók nyereségessége megfelelő volt. Ezt az állítását semmilyen egyértelmű bizonyítékkal nem támasztotta alá, mindössze pontosabban meg nem határozott „nyilvánosan hozzáférhető információkra” hivatkozott. A mintába felvett gyártók azzal érveltek, hogy a 2009-ben elért nyereségességi ráta egyedi eset volt, és a hatalmas mennyiségű áruval és alacsony dömpingáraival piacra lépő erőteljes boszniai exportáló gyártó mellett a nyereségességet nem lehetett fenntartani. A mintába felvett gyártók szerint 2010-ben a nyereségesség valószínűleg a 2008. évi szintre fog visszaesni.
(56)
A bizottsági szolgálatok megvizsgálták a fenti állításokat. A vizsgálat különösen a nyersanyag- és értékesítési költségek, valamint az alkalmazandó szerződésekben szereplő árak alakulására terjedt ki. Megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat 2009-ben olyan átmeneti tényezők előnyeit élvezte, amelyek a jelentős mennyiségű dömpingelt behozatal ellenére is növelték a nyereségességét.
i.
A mintába felvett gyártók bizonyos mértékig annak az előnyeit élvezték, hogy a (46) preambulumbekezdésben is említett két másik uniós gyártó termelése beszüntetésének hatására növelhették a gyártást és az értékesítés volumenét.
ii.
Bár 2008-tól a nyersanyagárak általánosan emelkedtek, a mintába felvett néhány gyártó a nyersanyagok vonatkozásában olyan éves szerződéssel rendelkezett, amely mérsékelte az ilyen jellegű áremelkedések hatását.
iii.
A mintába felvett egyik gyártót - a csoportján belül végrehajtott szerkezetátalakításnak köszönhetően - 2009-ben lényegesen alacsonyabb finanszírozási költségek terhelték.
(57)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a haszonkulcs alakulása még mindig károkozásra utal, mivel a dömpingelt behozatal nélkül jóval magasabb hasznot lehetett volna elérni.
Beruházások, beruházások megtérülése, pénzáramlás és tőkebevonási képesség
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Beruházások (euro)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Nettó eszközállomány megtérülése
17 %
6 %
11 %
-0 %
26 %
Pénzáramlás (euro)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Forrás: Mikroadatok
(58)
A boszniai exportáló gyártó szerint a figyelembe vett időszakban azért volt kevés a beruházás, mert az uniós gazdasági ágazat szerint a beruházások alacsony megtérülése nem indokolta, hogy az érintett termékre vonatkozóan jelentős beruházásokat hajtsanak végre.
(59)
Az uniós gazdasági ágazat nettó nyereségében kifejezett beruházások megtérülése, valamint a beruházások nettó könyv szerinti értéke a fenti nyereségességi tendenciát követi. Fontos, hogy az említett nettó eszközállományra vonatkozóan már nagyrészt elszámolták az értékcsökkenést.
(60)
Az uniós gazdasági ágazatban a pénzáramlással kapcsolatban is a fenti nyereségességi tendencia figyelhető meg. 2008-ban pénzáramlási nehézségek adódtak, mivel az értékesítési volumen visszaesése mellett a gyártóknak továbbra is teljesíteniük kellett a nyersanyag-vásárlási szerződéseikben foglalt kötelezettségeiket.
(61)
A tőkebevonási képesség fel sem merült az uniós gazdasági ágazatban.
Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Foglalkoztatás (FTE)
241
241
253
244
221
Egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség (euro)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Egy munkavállalóra jutó termelékenység
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Forrás: Foglalkoztatás nélküli mikroadatok - makroadatok
(62)
A figyelembe vett időszakban a hasonló termék előállításában részt vevő munkavállalók száma valamennyi uniós gyártó esetében a termelési és értékesítési volumen visszaesésével csökkent. Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség emelkedett, ami az infláció növekedését tükrözi.
(63)
A munkavállalónkénti kibocsátásban kifejezett termelékenység a figyelembe vett időszakban 14 %-kal csökkent, mivel az értékesítés volumene a foglalkoztatottság visszaesésénél nagyobb arányban csökkent. Ez a kedvezőtlen fejlemény a jövőben valószínűleg további elbocsátásokat eredményez majd.
5.4.3. A dömping mértéke
(64)
Figyelembe véve az érintett országból származó dömpingelt behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözet uniós piacra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5.5. A kárra vonatkozó következtetés
(65)
Az uniós gyártókat a figyelembe vett időszakban - a mennyiséget tekintetve - jelentős kár érte, ami a termelés, a kapacitáskihasználás, az értékesítési volumen, a piaci részesedés, a foglalkoztatás és a termelékenységi tendenciák fenti elemzéséből egyértelműen kiderül.
(66)
Az árak és a nyereségesség is hasonló képet mutatnak. Ezt az elemzést azonban az is nehezítette, hogy a nyersanyag- és energiaárakban bekövetkezett emelkedés is hatással volt az érintett termék árára. A 2005-2008 közötti időszakban a nyereségesség, a pénzáramlás és a beruházások megtérülése egyaránt kedvezőtlenül alakult. 2008 különösen nehéz évnek bizonyult a gazdasági ágazat számára, jórészt azért, mert a vállalatokat kötötték a nyersanyag-vásárlási szerződések, ugyanakkor az értékesítéseik volumene több mint 20 %-kal csökkent.
(67)
2009-ben a piaci helyzet javult, és az áremelések hatására a nyereségesség kedvezően alakult, de amint az az (56) preambulumbekezdésből is kiderül, ez csak átmeneti enyhülést jelentett, és a 2009. évi piaci viszonyok valószínűleg nem fognak megismétlődni. Fontos azonban, hogy a nyereségességi ráta még 2009-ben sem érte el az erre a gazdasági ágazatra átlagosnak tekintett 5,9 %-os szintet.
(68)
A kárt az egész uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan megállapították (makrogazdasági mutatók), noha egyes mutatókkal csak a mintába felvett gyártókat értékelték (mikrogazdasági mutatók). A mikro- és makromutatók között nem állapítottak meg lényeges eltéréseket.
(69)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazat jelentős részét kár érte.
6. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK
6.1. Bevezetés
(70)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban azt vizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős mértékben sújtotta-e az uniós gazdasági ágazatot. A dömpingelt behozatal mellett azokat az ismert tényezőket is vizsgálta, amelyek ugyanabban az időben okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak azért, hogy elkerülje, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák.
6.2. A dömpingelt behozatal hatása
(71)
A figyelembe vett időszakban az érintett országból származó behozatal mintegy 400 %-kal nőtt és jelentős piacra , azaz 5 %-ról 10-15 % közötti piaci részesedésre tett szert. Ezzel egy időben az uniós gazdasági ágazat - amely az egyetlen versenytársat jelentette az Európai Unió piacán, mivel az egyéb forrásokból származó import elhanyagolható volt - gazdasági helyzete közvetlenül és összehasonlíthatóan romlott.
(72)
A dömpingelt behozatal piaci részesedésének emelkedése annak ellenére bekövetkezett, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós fogyasztás 7 %-kal visszaesett.
(73)
A vizsgálati időszakban a növekvő volumenű dömpingelt behozatalt az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 20-25 %-os áralákínálással értékesítették. Ebből tehát az következik, hogy 2008-ban és 2009-ben ez a növekvő import tehető felelőssé a beszerzési piacon az uniós árak lenyomásáért. A dömpingelt behozatalnak ezt a hatását az is fokozta, hogy az értékesítések nagy része éves szerződések alapján valósult meg. A dömpingelt boszniai behozatalt így arra is fel lehetett használni, hogy a nyersanyagárak emelkedése ellenére nagy tételek vásárlásakor lenyomják az árakat. 2009-ben némi könnyebbség volt tapasztalható ezen a téren, de ez nem volt elegendő ahhoz, hogy a gazdasági ágazat egészében véve elérje az 5,9 %-os átlagos profit szintjét.
(74)
Mivel az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal fellendülése egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítési és termelési volumenének és piaci részesedésének csökkenésével, valamint árainak lenyomásával, ezért ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a dömpingelt behozatal jelentős szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazatot kár érte.
6.3. Az egyéb tényezők hatásai
6.3.1. Az uniós gyártók exportteljesítménye
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
Az uniói termelés exportértékesítése
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Forrás: Makroadatok
(75)
A figyelembe vett időszak alatt valamennyi uniós gyártó exportvolumene nőtt, de ez átlagban csak a termelés mintegy 10 %-át tette ki. A mintába felvett gyártók exportja növekedett, és ez némileg kompenzálta az uniós értékesítési volumen csökkenését.
(76)
Az uniós gyártók exportteljesítménye így segítette az üzleti tevékenység szinten tartását, és nem fokozta a kár mértékét.
6.3.2. Harmadik országokból származó behozatal
(77)
A figyelembe vett időszakban a harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható mértékű volt, így nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. A boszniai exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az uniós gyártók piaci részesedésének csökkenése a Kínából és Koreából származó behozatalnak volt köszönhető, ezt az állítását azonban a tények nem támasztják alá, mivel az ezekből az országokból származó import nem volt jelentős.
6.3.3. A fogyasztás csökkenésének hatása
2005
2006
2007
2008
2009 (vizsgálati időszak)
EU-fogyasztás tonnában
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Forrás: Makroadatok
(78)
A figyelembe vett időszakban a fogyasztás 24 000 tonnával (7 %-kal) csökkent, ami azt tükrözi, hogy a mosószerek előállításánál az érintett termék helyett egyre inkább más termékeket kezdtek el használni. Az exportáló gyártó szerint ez „felhalmozódott raktárkészleteket, lemondott megrendeléseket és alacsonyabb nyereséget” eredményezett.
(79)
Fontos, hogy az uniós piacon a figyelembe vett időszak vége felé két gyártó is beszüntette a termelését, ezért a fogyasztás csökkenésének ellensúlyozására kapacitásmódosítást hajtottak végre. A (49) preambulumbekezdés szerint a raktárkészletek alacsonyak és stabilak maradtak, ami azt jelentette, hogy a termelés alkalmazkodott az kisebb mértékű fogyasztáshoz.
(80)
Ezért noha nem lehet kizárni, hogy a fogyasztás csökkenése hozzájárult az uniós gyártókat ért kárhoz, mégis úgy tűnik, hogy ennek a hatása nem jelentős.
6.3.4. A beruházások hatása
(81)
Az exportáló gyártó szerint a REACH-jogszabályok betartása okozta a kárt. Az (58) preambulumbekezdés szerint - tekintetbe véve a figyelembe vett időszakban az érintett termékkel kapcsolatban végrehajtott beruházásokat - ez nem járulhatott hozzá jelentősen a kárhoz. Emellett a REACH-jogszabályok betartásával kapcsolatos költségek nem voltak jelentősek.
6.3.5. A nyersanyag- és energiaköltségek emelkedésének hatása
(82)
Egyes felek szerint a nyersanyag- és energiaköltségek emelkedése hozzájárult a kárhoz. Az említett költségek emelkedése valóban jelentős volt, és ez főleg 2008-ban volt megfigyelhető. Ez kétségtelenül hatással volt a nyereségességre abban az évben, mivel ez éppen az értékesítési volumenek csökkenésekor következett be. Noha az energiaköltségek emelkedését az (52) preambulumbekezdés szerint bizonyos mértékig érvényesíteni lehetett az eladási árakban, a dömpingelt behozatal árakat lenyomó hatása miatt ezt nem lehetett megfelelően végrehajtani.
(83)
Ezért úgy kell tekinteni, hogy a nyersanyag- és energiaköltségek emelkedése nem járult hozzá az elszenvedett kárhoz.
6.3.6. A kapacitással összefüggő hatások
(84)
A többletkapacitással és az alacsony kapacitáskihasználással kapcsolatos kérdésekről a (46) preambulumbekezdésben már részletesen szó esett. A kapacitással összefüggő kérdések nyereségességre gyakorolt hatását a gazdasági ágazat szerkezeti jellemzőinek, illetve a dömpingelt behozatal meglétének alapján kell vizsgálni. Ezek azért lehetnek hatással a nyereségességre, mivel a jelentős mértékű fix költségek nagyobb kihasználtsággal megtérülnének.
(85)
A többletkapacitással és az alacsony kapacitáskihasználással kapcsolatos kérdések többé-kevésbé magyarázatot adnak ugyan az uniós gyártók által tapasztalt negatív kármutatók némelyikére, a termelési és értékesítés volumen, valamint a piaci részesedés 2009. évi jelentős visszaesését azonban nem indokolják. Így nyilvánvalóan nem is befolyásolják a dömpingárú behozatal nagyarányú növekedése, valamint az uniós gyártók által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
6.3.7. A globális hitelválság/általános gazdasági válság hatása
(86)
Egyes érdekelt felek szerint a globális hitelválság és az általános gazdasági válság hozzájárult a kárhoz. A válság idején, 2008/2009-ben az érintett termék fogyasztása valóban csökkent.
(87)
Ezek azonban nem adnak magyarázatot arra, hogy az uniós gyártók piaci részesedése 2009-ben miért csökkent olyan jelentősen, míg a boszniai behozatal piaci részesedése emelkedett, és az Európai Unió áraihoz képest több mint 20 %-os áralákínálásra került sor. Ezért míg a fogyasztásban 2008/2009-ben bekövetkezett visszaesés önmagában is hatással lett volna az uniós gazdasági ágazatra, a Bosznia-Hercegovinából származó behozatal jelentős növekedése még nagyobb hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenére és - az áralákínálás miatt - az árakra is. A válság ezért nem befolyásolja a dömpingárú behozatal nagyarányú növekedése, valamint az uniós gyártókat ért kár közötti okozati összefüggést.
6.3.8. A konszolidált felhasználói gazdasági ágazat hatása
(88)
Bár a vizsgálati időszakban több mint tíz vállalat gyártotta az érintett terméket, a fő felhasználói gazdasági ágazatot (a mosószerek és vízlágyítók gyártói) alapvetően négy nagy csoport alkotta (Reckitt Benckiser, Henkel, Procter & Gamble és Unilever). Valójában a két fő együttműködő felhasználó az érintett termék európai uniós értékesítésének csaknem 40 %-át képviselte. Ez a négy csoport a központosított beszerzések révén valóban alacsonyan tudja tartani az érintett termék árát.
(89)
Ez a jelenség azonban nem új keletű, hanem már évek óta megfigyelhető. Így ez sem ad magyarázatot a termelési és értékesítési volumen, valamint a piaci részesedés 2009. évi jelentős visszaesésére. Ezért nyilvánvalóan nincs hatással a dömpingárú behozatal nagyarányú növekedése, valamint az uniós gyártókat ért kár közötti okozati összefüggésre.
6.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(90)
A fentiek alapján ideiglenesen arra a következtetésre lehet jutni, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett termék dömpingelt behozatala okozta.
(91)
A dömpingelt behozatal mellett számos tényezőt vizsgáltak, de ezek egyike sem adott magyarázatot a piaci részesedésben, valamint a termelési és értékesítési volumenben 2008-2009-ban bekövetkezett súlyos veszteségekre, ami egybeesik a dömpingelt behozatal volumenének növekedésével.
(92)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól -, ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a Bosznia-Hercegovinából származó behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
7. AZ UNIÓS ÉRDEK
7.1. Általános észrevételek
(93)
A Bizottság vizsgálta, hogy a kárt okozó dömping meglétére vonatkozó ideiglenes következtetések ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az lenne megállapítható, hogy ebben a konkrét esetben nem áll az Unió érdekében intézkedések elfogadása. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az előterjesztett összes bizonyíték alapján az eljárásban érintett valamennyi fél esetében megvizsgálta a lehetséges intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását.
7.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(94)
A kárelemzés egyértelműen kimutatta, hogy a dömpingelt behozatal okozta az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. A dömpingelt behozatal elmúlt években megfigyelhető növekvő jelenléte visszaszorította az uniós piacon az értékesítési volument, és ennek hatására az uniós gazdasági ágazat veszített piaci részesedéséből. Emiatt az uniós gazdasági ágazat nem tudott olyan nyereségességi szintet elérni, mint amelyet más termékek esetében sikerült.
(95)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal közvetlenül az uniós gazdasági ágazat rovására növelte piaci részesedését. A helyzet még az uniós gyártókkal kapcsolatban bekövetkezett szerkezetátalakítás (két vállalat beszüntette a termelést) hatására sem javult. Lényeges, hogy a zeolit-A-por a mintába felvett vállalatok forgalma szempontjából fontos termék, mivel az értékesítési forgalmuk 30 %-át teszi ki. Az intézkedések elmaradása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlását eredményezné. Az intézkedések megtétele a behozatali árat ismét a kárt nem okozó szintre állítja majd vissza, így az uniós gazdasági ágazat tisztességes feltételekkel versenyezhet.
(96)
Ezért ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az intézkedések bevezetése egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekeit szolgálná.
7.3. Az importőrök érdeke
(97)
Az intézkedéseknek az importőröket érintő lehetséges hatását az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálták. Ezzel kapcsolatban fontos, hogy a Bizottságnál jelentkező kapcsolatban nem álló importőrök egyben felhasználók is voltak. Így a rájuk vonatkozó elemzések a felhasználók érdekeit tartalmazó szakaszokban olvashatók.
7.4. A felhasználók és a fogyasztók érdeke
(98)
Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően a fogyasztói érdekképviseletek nem nyújtottak be észrevételeket. Ennélfogva az elemzés az intézkedések felhasználókra gyakorolt hatásának vizsgálatára korlátozódott.
(99)
Nyolc ismert felhasználó számára küldtek ki kérdőíveket. Érdemi észrevételek azonban mindössze két vállalattól érkeztek. Az uniós érdekek elemzése így két nagyobb felhasználó válaszain alapul, akik együttesen az uniós fogyasztás csaknem 40 %-át képviselik.
(100)
A két együttműködő uniós felhasználó az uniós mosószer- és vízlágyítógyártás meghatározó szereplője. Mindketten ellenezték az intézkedések bevezetését.
(101)
A vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő uniós felhasználók fogyasztásának kevesebb mint egyharmada származik a boszniai exportáló gyártótól. A vállalatok a fennmaradó részt uniós gyártóktól szerzik be, akik az együttműködő felhasználók fő beszerzési forrásai maradnak. Figyelembe véve az uniós gyártók fenti, (47) és (48) preambulumbekezdésben ismertetett alacsony kapacitáskihasználását, egyértelmű, hogy bármilyen intézkedés bevezetése várhatóan nem eredményez majd készlethiányt, illetve abból következően áremelkedést.
(102)
Ezenfelül úgy tűnik, hogy az uniós felhasználói gazdasági ágazat már megkezdte a kínai import lehetőségének feltérképezését. Az, hogy létezik ilyen választási lehetőség és az megbízhatónak tekinthető, azt mutatja, hogy az intézkedések bevezetése semmiképpen sem eredményezi majd az érintett termék hiányát.
(103)
Vizsgálták az érintett terméket tartalmazó végtermék forgalmát is. Ezzel kapcsolatban fontos, hogy a kérdéses termékek mindkét esetben a forgalom kevesebb mint 10 %-át képviselik.
(104)
Az érintett termék végtermékekben való felhasználásának arányát is vizsgálták. Ez a vizsgálat azt állapította meg, hogy ezek az arányok általában véve rendkívül alacsonyak (átlagosan a teljes költség kevesebb mint 5 %-át teszik ki), ezért az érintett termék nem képvisel jelentősebb költségelemet a végtermékre vonatkozóan.
(105)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az intézkedések bevezetésének lenne-e kedvezőtlen pénzügyi hatása a két említett felhasználó helyzetére. A Bizottság két forgatókönyvet mérlegelt: a legkedvezőtlenebb esetet és egy annál valószínűbb eshetőséget.
(106)
A legkedvezőtlenebb esetben azt feltételezik, hogy mind a behozatali, mind az uniós árak a vám mértékével emelkednek meg. Ez a felhasználók költségeit átlagosan 2 %-kal növelné.
(107)
A fenti helyzetet össze kell hasonlítani az együttműködő uniós felhasználók nyereségességi rátájával. A felhasználók nyereségessége az érintett terméket tartalmazó termékeken hozzávetőleg 11 %, míg az összes termékükre vonatkozóan több mint 20 %. Ilyen nyereségességi rátát figyelembe véve még az sem lenne aránytalan hatással a felek pénzügyi helyzetére, ha az intézkedéseket mind a behozatali, mind az uniós árakra alkalmaznák.
(108)
Valójában sokkal valószínűbb, hogy az intézkedések bevezetése azt eredményezné, hogy csak a Bosznia-Hercegovinából származó import árai emelkednek, és az uniós gazdasági ágazat a megnövekedett méretgazdaságosság előnyeit élvezheti majd. A fentiekből is kiderül, hogy az érintett termék kínálati helyzete teljesen kielégítő az Európai Unióban, mivel a legtöbb uniós gyártó egyáltalán nem használja ki a teljes kapacitását.
(109)
Az is fontos, hogy a vizsgálat megállapításai szerint az érintett terméknek léteznek helyettesítő termékei. Nyilvánvaló tehát, hogy mind az együttműködő, mind az együtt nem működő felhasználók az érintett termék nélkül is állítanak elő mosószereket. Az együttműködő felhasználók költségei ebben a valószínűbbnek látszó forgatókönyvben mindössze az egy százalék töredékével emelkednének. Más szóval a nyereségesség számainak tükrében az intézkedések bevezetése elhanyagolható következményekkel járna a felhasználóknak.
(110)
A fentieket figyelembe véve magától értetődő, hogy az intézkedések bevezetése a nem lenne jelentős hatással a felhasználókra, így egyáltalán nem valószínű, hogy a fogyasztók áremelkedést tapasztalnának.
7.5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(111)
Általában véve elmondható, hogy az uniós gazdasági ágazat számára várhatóan előnyös lesz az intézkedések bevezetése. Az ágazat a termelési és értékesítési volumen növekedésének hatására bekövetkező jobb kapacitáskihasználás miatt elsősorban leginkább a méretgazdaságosság előnyeit élvezheti majd.
(112)
A fentieket figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a Bosznia-Hercegovinából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó intézkedések bevezetése az uniós felhasználókat nem érinti majd, és az intézkedések az uniós érdekeket fogják szolgálni.
8. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
(113)
Tekintettel a dömpinggel, az abból adódó kárral és az uniós érdekkel kapcsolatban levont eddigi következtetésekre, a Bosznia-Hercegovinából származó érintett termék behozatalára vonatkozóan ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további károkat okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
8.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(114)
Az ideiglenes dömpingellenes intézkedések szintjének a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül megfelelőnek kell lennie a dömpingelt behozatal miatt az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez.
(115)
A kárt okozó dömping hatásainak felszámolásához szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe vették, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. A kiszámításhoz használt adózás előtti haszonkulcs a forgalom 5,9 %-a volt. Ez az uniós gazdasági ágazat által, a vizsgálati időszakban valamennyi termékkel (beleértve az érintett terméket is) kapcsolatban elért profitszint. Szem előtt tartva azt, hogy az érintett termékkel kapcsolatos nyereségességet a dömpingelt behozatal befolyásolta, nyilvánvaló, hogy ez a profitszint kismértékű. Fontolóra vették azt is, hogy az uniós gazdasági ágazat által a 2005-2007. évi időszakban elért profitrátákat vegyék-e figyelembe, ezek a profitráták azonban a hasonló termékek vonatkozásában a vállalatok által elért nyereségességhez viszonyítva túl alacsonynak bizonyultak, és egy életképes gazdasági ágazatra nézve nem voltak reprezentatívak. Ennek az az oka, hogy a boszniai behozatal abban a három évben az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 10-20 %-os áralákínálással került a piacra, és ez a különbözet jelentős szerepet játszhatott volna az éves szerződések megkötésénél. Így ezek a haszonkulcsok egy rendesen működő uniós piacot tekintve nem voltak reprezentatívnak minősíthetők. A fentiek alapján az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat számítottak ki. A kárt nem okozó ár kiszámítása a fent említett haszonkulcs és az előállítási költségek összeadásával történt.
(116)
A szükséges áremelést - az alákínálásra vonatkozó számítások során megállapított - súlyozott import átlagárnak az uniós gazdasági ágazat által az Európai Unió piacán értékesített termékek kárt nem okozó árának átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg. Az összehasonlításból származó különbséget ezt követően az átlagos CIF uniós határparitásos importérték százalékában fejezték ki. Az alákínálási különbözet 31,5 % volt.
8.2. Ideiglenes intézkedések
(117)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bosznia-Hercegovinából származó behozatalokra a megállapított dömpingkülönbözet szintjének megfelelő, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni.
(118)
A fentiek alapján a Bosznia-Hercegovinára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.
9. TÁJÉKOZTATÁS
(119)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett fontos kijelenteni, hogy az e rendelet céljait szolgáló vámkivetést érintő megállapítások ideiglenesek, amelyeket végleges vám meghatározása esetén valószínűleg újra mérlegelni kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
1. Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Bosznia-Hercegovinából származó és jelenleg az ex 2842 10 00 KN-kóddal (TARIC-kód: 2842100030) bejegyzett zeolit-A-por, illetve zeolit-NaA-porként vagy zeolit-4A-porként is ismeretes termék behozatalára.
2. Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.
3. Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
4. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
1. Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
2. Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele utáni napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. november 15-én.