РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1043/2011 НА КОМИСИЯТА
от 19 октомври 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на оксалова киселина с произход от Индия и Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване
(1)
На 26 януари 2011 г. Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известието за откриване“), откриването на антидъмпингово производство във връзка с вноса в Съюза на оксалова киселина с произход от Индия и Китайската народна република („КНР“) или (наричани по-нататък „засегнатите държави“).
(2)
Антидъмпинговото производство беше открита след жалба, подадена на 13 декември 2010 г. от Европейския съвет на химическата промишленост (CEFIC) от името на дружеството Oxaquim S.A. („жалбоподателят“), представляващо голяма част - в случая над 25 % - от общото производство на оксалова киселина в Съюза. Жалбата съдържаше доказателства prima facie за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за започване на производство.
1.2. Страни, засегнати от производството
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на производството жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, производителите износители и представителите на засегнатите държави, вносителите, потребителите и асоциациите, за които е известно, че са засегнати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, заради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(4)
С оглед на явно големия брой производители износители от засегнатите държави в известието за откриване беше предвидено изготвянето на извадка за определяне на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще е необходима извадка и ако това е така, да подбере такава, всички производители износители от засегнатите държави бяха помолени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за откриване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, за периода 1 януари 2010 г. - 31 декември 2010 г. Четири индийски дружества, едно от които не е докладвало никакви продажби в Съюза, и три групи на дружества от КНР отговориха на мярката за изготвяне на извадка. С оглед на ограничения брой оказващи съдействие дружества или групи на дружества изготвянето на извадка не беше счетено за необходимо нито за Индия, нито за КНР и всички страни бяха уведомени, че няма да се подбира извадка.
(5)
Впоследствие една група на дружества от КНР прекрати съдействието си на разследването на ранен етап. В допълнение, едно индийско дружество отказа достъп на Комисията до производствената си инсталация за извършването на проверка. Вследствие, за него беше счетено, че не оказва съдействие съгласно член 18, параграф 1 от основния регламент и надлежно беше уведомено за възможните последици от това.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на оказващите съдействие китайски производители износители и на органите на КНР в срока, определен в известието за откриване. Една китайска група на дружества поиска ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, или при отказ на такова - ИТ, докато друга група на дружества поиска само ИТ.
(7)
Въпросници бяха изпратени на всички известни засегнати страни. Отговори бяха получени от три дружества от Индия и от две групи от дружества от КНР, както и от жалбоподателя. Другият производител от Съюза не оказа съдействие. Отговори на въпросника бяха получени също така от трима потребители и осем вносители, от които бяха посетени всички потребители и четирима вносители.
(8)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинг, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на територията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
-
Oxaquim S.A. (Испания)
б)
Потребители
-
OMG Kokkola (Финландия)
-
P.A.G. Srl (Италия)
-
Третият потребител пожела самоличността му да не бъде разкривана
в)
Вносители
-
Brenntag BV (Нидерландия)
-
Brenntag Sp. z o.o. (Полша)
-
Norkem Limited (Обединено кралство)
-
Geratech Marketing (Белгия)
г)
Производители износители от Индия
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
д)
Производители износители от Китай
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd и Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. („група Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd и Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. („група Shanxi Reliance“)
1.3. Разследван период
(9)
Разследването за дъмпинг и вреда обхваща периода 1 януари 2010 г. - 31 декември 2010 г. („разследван период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период („разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(10)
Разглежданият продукт е оксалова киселина, независимо дали е под формата на дихидрат (номер по CUS 0028635-1 и номер по CAS 6153-56-6) или на анхидрид (номер по CUS 0021238-4 и номер по CAS 144-62-7) и независимо дали е под формата на воден разтвор или не, понастоящем попадаща в код по КН ex 2917 11 00 и с произход Индия или КНР. Съществуват два типа оксалова киселина: нерафинирана оксалова киселина и рафинирана оксалова киселина. Рафинираната оксалова киселина, която се произвежда в КНР и не се произвежда в Индия, се произвежда посредством процес на пречистване на нерафинирана оксалова киселина, като целта е отстраняването на желязото, хлоридите, следите от метали и другите примеси.
(11)
Оксаловата киселина се използва за широк кръг приложения, напр. като редуциращо или избелващо вещество, във фармакологичния синтез и при производството на химикали.
2.2. Сходен продукт
(12)
Разследването показа, че оксаловата киселина, която се произвежда и продава в Съюза от промишлеността на Съюза, оксаловата киселина, която се произвежда и продава на вътрешните пазари на Индия и на КНР, и оксаловата киселина, която се внася в Съюза от Индия и КНР, като цяло имат еднакви основни физически и химически характеристики и еднакви основни крайни употреби.
(13)
Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Индия
3.1.1. Предварителна бележка
(14)
По време на посещението за проверка в Индия едно дружество не предостави поисканата информация нито навреме, нито в исканата форма. В резултат на това Комисията не беше в състояние да провери информацията, подадена в отговор на антидъмпинговия въпросник. Дружеството беше уведомено писмено, че може да бъде счетено като страна, която не оказва съдействие, и че заключението може да се изготви въз основа на наличните факти. В отговора си дружеството изтъкна смекчаващи обстоятелства, които обаче не бяха такива, че да доведат до различно заключение. Вследствие, за това дружество беше приложен член 18 и заключението беше изготвено въз основа на наличните факти. В съответствие с това само за един производител износител от Индия беше счетено, че оказва съдействие на Комисията в настоящото разследване.
3.1.2. Нормална стойност
(15)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо проучи дали вътрешните продажби на сходния продукт на независими клиенти от страна на производителя износител са представителни. Тъй като тези продажби са представлявали над 5 % от обема на продажбите му в Съюза на разглеждания продукт, тя стигна до заключението, че общите продажби на сходния продукт са представителни.
(16)
След това Комисията провери дали вътрешните продажби на производителя износител могат да се считат за извършени при обичайните търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните вътрешни продажби на сходния продукт на независими клиенти от всичките продажби на сходния продукт.
(17)
Когато рентабилните продажби възлизат най-малко на 80 % от всички продажби, нормалната стойност ще бъде изчислена на базата на всички продажби, включително и нерантабилните. От друга страна, ако рентабилните продажби възлизат на по-малко от 80 %, но над 20 % от всички продажби, и ако среднопретеглената стойност на пълните разходи е по-висока от среднопретеглената цена, нормалната стойност ще бъде изчислена на базата само на рентабилните продажби. За дадена продажба се счита, че е рентабилна, когато единичната цена е равна или надхвърля разходите за производство.
(18)
Анализът на Комисията на вътрешните продажби показа, че 41 % от всички продажби на разглеждания продукт са били рентабилни и среднопретеглената стойност на пълните разходи е по-висока от среднопретеглената цена. Съответно нормалната стойност е изчислена като среднопретеглена цена само от рентабилните продажби.
3.1.3. Износна цена
(19)
И двамата производители износители от Индия са изнасяли разглеждания продукт пряко за независими клиенти в Съюза. Поради това в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент износните цени са установени на базата на цените, които действително са платени или са платими от тези независими клиенти за разглеждания продукт, когато се изнася за Съюза.
3.1.4. Сравнение
(20)
Сравнението между нормалната стойност и износната цена беше направено на базата на цената франко завод. За да се гарантира обективност на сравнението между нормалната стойност и износната цена, бяха направени необходимите промени под формата на корекции за разликите, които влияят на цените и тяхната сравнимост в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(21)
Съответно бяха направени корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, обработка и опаковане, разходите за кредитиране и комисионни.
3.1.5. Дъмпингов марж
(22)
В съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговият марж за оказващия съдействие производител от Индия е определен въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената износна цена.
(23)
На тази основа временно приетият дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, е 22,8 % за Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други производители износители от Индия, степента на съдействие беше установена чрез сравнение между обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащия производител износител, и статистическите данни от Евростат. Като се има предвид, че съдействието от Индия беше слабо, т.е. 38 %, е счете за целесъобразно дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички износители от Индия, да се определи въз основа на най-дъмпинговата трансакция на съдействащия производител.
(25)
Въз основа на това равнището на дъмпинга за цялата държава е определено временно на 43,6 % от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито.
3.2. Китайска народна република
3.2.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)/Индивидуално третиране (ИТ)
(26)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент нормалната стойност за вноса от КНР се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за производителите, за които се установи, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са представени в обобщен вид по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата и разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат добър комплект от основна счетоводна документация, която е подлагана на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и е прилагана за всички цели;
-
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законите относно несъстоятелността и собствеността гарантират стабилност и правна сигурност; и
-
определянето на обменните курсове е в съответствие с пазарните курсове.
(27)
Една група на дружества от КНР поиска ТДПИ и подаде формуляри за ТДПИ за трите дружества, участващи в производството и търговията с разглеждания продукт. Предоставената информация впоследствие беше проверена от Комисията на място във въпросните дружества.
(28)
Проучването за ТДПИ показа, че едно от дружествата не отговаря на изискванията на критерии 1-3. Първо, то не показа, че разходите му отразяват пазарните стойности поради значителната финансова намеса на държавата, която влияе на структурата на разходите на дружеството под формата напр. на временни данъчни облекчения и безлихвени заеми. Второ, проучването за ТДПИ установи редица сериозни недостатъци и грешки в неговото счетоводство и това, че не е одитирано в съответствие с международните счетоводни стандарти (МСС). Трето, по отношение на правата на земеползване на дружеството бяха открити изкривявания, пренесени от предишната непазарна икономическа система. По-специално дружеството е получило сертификат за земеползване, без да отговаря на договорните условия или да е платило пълната стойност.
(29)
В допълнение друго дружество от групата не показа, че отговаря на критерий 2, предвид факта, че на сметките му не е извършен независим одит.
(30)
Комисията запозна засегнатата група от дружества и жалбоподателя с резултатите от проучването за ТДПИ и им предостави възможността да представят коментари. С резултатите от проучването бяха запознати и органите на КНР. Комисията не получи коментари.
(31)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че две от дружествата в групата не отговарят на критериите за ТДПИ. В съответствие с постоянната практика на Съюза да проучва дали дадена група на свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ, на групата като цяло беше отказано ТДПИ.
(32)
Както е упоменато в съображение 6 по-горе, и двете съдействащи групи от дружества от Китай поискаха ИТ. Тъй като беше установено, че и двете групи отговарят на всички критерии от член 9, параграф 5 от основния регламент, на временна основа беше решено, че ще им бъде предоставено ИТ.
3.2.2. Държава аналог
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на вътрешните цени или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(34)
В известието за откриване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Индия като подходящата държава аналог за установяване на нормалната стойност и прикани заинтересованите страни да представят коментари. Не бяха получени коментари. Във всички случаи Комисията счита Индия като подходяща държава аналог, тъй като единствената друга произвеждаща държава извън Съюза - Япония, има монополен пазар, който е затворен за конкуренция и произвежда оксалова киселина по уникален метод, който не е сравним с този в КНР. За разлика от това индийските производители използват производствен метод, сравним с този в КНР, и са подложени на конкуренция на вътрешния си пазар.
3.2.3. Нормална стойност
(35)
Китайските дружества произвеждат и изнасят два типа оксалова киселина за Съюза: нерафинирана оксалова киселина и рафинирана оксалова киселина. Рафинираната оксалова киселина, която не се произвежда в държавата аналог, се произвежда чрез процес на пречистване на нерафинирана оксалова киселина, като целта е отстраняване на желязото, хлоридите, следите от метали и другите примеси. Допълнителните разходи за производството на рафинирана оксалова киселина се оценяват на 12 % в сравнение с производството на нерафинирана оксалова киселина. Съответно Комисията счете за целесъобразно да установи нормална стойност за двата типа оксалова киселина.
(36)
По отношение на нерафинираната оксалова киселина нормалната стойност беше установена на базата на нормалната стойност, определена за Индия в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Нормалната стойност беше установена, както е описано в съображение 18 по-горе, на базата само на рентабилните продажби. По отношение на рафинираната оксалова киселина, която не се произвежда в държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше конструирана на базата на производствените разходи за нерафинирана оксалова киселина в държавата аналог. Производствените разходи се завишават с 12 %, за да се вземат предвид допълнителните производствени разходи (вж. съображение 35 по-горе) плюс разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата.
(37)
Разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата бяха установени аналогично на член 2, параграф 6 от основния регламент, посредством събиране на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата за вътрешните продажби на нерафинирана оксалова киселина, осъществени от съдействащия производител износител в държавата аналог.
3.2.4. Износна цена
(38)
Тъй като и на двете групи беше предоставено ИТ, износната цена беше установена на базата на действително платените или платими цени от първия независим клиент в Съюза в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(39)
И двамата производители износители от КНР са изнасяли оксалова киселина за Съюза посредством свързани търговци, което допълнително е повишило цената, платена на производителите. Тази надценка се взема предвид, когато се сравнява износната цена с установената нормална стойност (вж. съображение 42 по-долу).
3.2.5. Сравнение
(40)
По отношение на нерафинираната оксалова киселина износната цена на ниво франко завод беше сравнена с нормалната стойност, установена за държавата аналог.
(41)
Износната цена за рафинирана оксалова киселина на ниво франко завод беше сравнена с конструираната нормална стойност (вж. съображение 36 по-горе).
(42)
За да се гарантира обективност на сравнението между нормалната стойност или конструираната нормална стойност и износната цена, бяха направени необходимите промени под формата на корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. По-специално беше извършена корекция по силата на член 2, параграф 10, буква и) за комисионните, получени от свързани търговци.
(43)
В това отношение следва да се отбележи, че Комисията е установила, че свързаните търговци, посредством които производителите износители от КНР са изнасяли оксалова киселина за ЕС, не могат да бъдат считани за вътрешни търговски поделения, тъй като търгуват също така с оксалова киселина и с други химически продукти, които си набавят от несвързани доставчици, независимо дали с цел износ и/или вътрешни продажби. Поради това се стигна до заключението, че функциите на тези търговци са сходни с тези на агент, който работи на базата на комисионни. Съответно надценката, прилагана от търговците, беше извадена, за да се гарантира обективност на сравнението между износната цена и нормалната стойност. Корекцията беше изчислена на базата на печалбата на един несвързан търговец от ЕС и разходите за реализация, общите и административните разходи на съответния китайски търговец.
(44)
Освен това допълнителни корекции бяха направени по целесъобразност по отношение на непрякото данъчно облагане, разходите за транспорт, застраховка, обработка и съпътстващите разходи, разходите за опаковане и кредитиране, в случаите, в които беше установено, че са били разумни, точни и подкрепени от проверени доказателства.
3.2.6. Дъмпингови маржове
(45)
По силата на член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове бяха установени на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност на всеки тип продукт със среднопретеглената износна цена на всяко дружество на разглеждания продукт за Съюза, както е посочено по-горе.
(46)
На тази основа временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd и Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други производители износители от КНР, степента на съдействие беше установена чрез сравнение между обемите на износа за Съюза, които са съобщени от съдействащите производители износители, и статистическите данни от Евростат.
(48)
Като се има предвид, че съдействието от Китай беше слабо - около 46 %, се счете за целесъобразно, че дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други износители от КНР, следва да бъде установен въз основа на най-дъмпинговата трансакция на съдействащите износители.
(49)
Въз основа на това равнището на дъмпинга за цялата държава е определено временно на 52,2 % от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(50)
Жалбата беше подадена от Европейския съвет на химическата промишленост (CEFIC) от името на Oxaquim S.A., наричано по-нататък „жалбоподателят“ - производител на оксалова киселина в Съюза, представляващ голяма част от общото производство в Съюза през РП. Втори производител от Съюза - Clariant, не се противопостави на започването на разследване, но реши да не съдейства. Понастоящем в Съюза няма друг производител на разглеждания продукт. На тази база, двамата производители Oxaquim S.A. и Clariant съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и представляват 100 % от производството на Съюза. По-нататък те ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
(51)
За установяването на общото производство на Съюза беше използвана цялата налична информация относно двамата производители Oxaquim S.A. и Clariant, включително информацията, предоставена в жалбата, и данните, събрани от жалбоподателя преди и след започването на разследването. На тази база, общото производство на Съюза беше определено в интервала 11 000-15 000 тона за разглеждания период.
4.2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(52)
Беше установено, че един от производителите от Съюза е използвал част от производството си на оксалова киселина като междинна суровина за производството на оксалати (тетра-оксалат, acetosella и натриеви биоксалати). Тази оксалова киселина само е била прехвърляна (без фактуриране) в рамките на същото дружество. Това вътрешно използване на оксалова киселина не влиза на свободния пазар и така не се излага на пряка конкуренция от вноса на разглеждания продукт. За разлика от това беше установено, че производството, предназначено за продажба на свободния пазар, е в пряка конкуренция с вноса на разглеждания продукт.
(53)
За да се създаде възможно най-пълна картина на състоянието на промишлеността на Съюза, бяха събрани и анализирани данни за цялата дейност с оксалова киселина и след това беше определено дали производството е било предназначено за вътрешно използване или за свободния пазар.
(54)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, беше установено, че анализът и оценката трябва да се съсредоточат върху ситуацията, която преобладава на свободния пазар: обем на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял, растеж, обем на износа, цени, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток.
(55)
По отношение на другите икономически показатели обаче на базата на разследването беше установено, че те могат да бъдат проучени в достатъчна степен само ако се разглежда цялостната дейност. Действително, производството (както за вътрешно използване, така и предназначеното за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, възнагражденията и способността за привличане на капитал зависят от цялостната дейност, независимо от това дали производството е предназначено за вътрешно използване или е продавано на свободния пазар.
4.3. Потребление на Съюза
(56)
Като се има предвид, че оксаловата киселина е част от код по КН, който включва и други продукти, установяването на обемите на вноса на базата на данните от Евростат не беше възможно. Съответно потреблението беше установено на базата на данни за обемите на вноса, предоставени от жалбоподателя, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители от засегнатите държави, както и обема на общите продажби на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза.
(57)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта да се защити поверителната търговска информация в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението през разглеждания период беше индексирано.
Таблица 1
Потребление в Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
124
61
95
(58)
През 2008 г. е имало рязко увеличение на общото потребление в Съюза с 24 %, докато през следващата година потреблението е спаднало с 50 %, преди отново да се увеличи през РП. Като цяло потреблението на пазара на ЕС е намаляло с 5 % през разглеждания период.
5. ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
5.1. Кумулативна оценка на въздействието на засегнатия внос
(59)
Комисията проучи дали вносът на оксалова киселина от КНР и Индия следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(60)
По отношение на въздействието на вноса с произход от КНР и Индия разследването показа, че дъмпинговите маржове са били над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и че обемът на дъмпинговия внос от всяка от двете засегнати държави не е пренебрежимо малък по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(61)
По отношение на условията на конкуренция между дъмпинговия внос от КНР и Индия от една страна, и между дъмпинговия внос от Китай и Индия и сходния продукт, от друга страна, разследването установи, че са сходни. По-точно внесените продукти са продавани посредством същите канали за продажба и на сходни категории клиенти, като по този начин са се конкурирали един с друг и с оксаловата киселина, произведена в Съюза.
(62)
С оглед на гореизложеното временно се приема, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент, и че вносът от КНР и Индия следва да се разглежда кумулативно.
5.2. Обем и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатите държави
(63)
Разследването показа, че вносът на оксалова киселина от КНР и Индия се е развил, както следва:
Таблица 2
Внос от КНР и Индия
Обеми на вноса (MT)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
КНР и Индия
7 629
11 763
4 707
7 969
Индекс (2007 г. = 100)
100
154
62
104
Пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
100
125
101
110
Източник: Информация от жалбоподателя и от отговори на въпросника
(64)
През разглеждания период вносът от засегнатите държави е нараснал с 4 % по обем, докато през същия период общото потребление на пазара на ЕС е намаляло с 5 % (вж. таблица 1 по-горе). Както е показано в таблицата по-горе, между 2007 г. и 2008 г. налице е бил също така значителен растеж на пазарния дял от 25 %, а през разглеждания период - от 10 %.
5.3. Цена на дъмпинговия внос и подбиване на цената
(65)
Развитието на средните цени на вноса от засегнатите държави е както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от КНР и Индия
Цени на вноса (EUR/MT)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
КНР и Индия
470
641
474
545
Индекс (2007 г. = 100)
100
136
101
116
(66)
Между 2007 г. и 2008 г. цените на вноса са се повишили с 36 %, преди да спаднат през 2009 г. до равнища, сходни с тези през 2007 г. През РП цените отново са се повишили с почти 15 %. През разглеждания период цените са се увеличили с 16 %. Въпреки това се вижда, че между 2008 г. и РП цените на вноса са се понижили с 20 % независимо от увеличението на цените в този период на основните изходни суровини (въглеродни източници и енергия).
(67)
За целите на анализа на подбиването на цената среднопретеглените продажни цени, прилагани от промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани за франко завод, т.е. без да са включени разходите за транспорт в Съюза и след като са извадени отстъпките и рабатите, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на съдействащите износители от КНР и Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, т.е. с извадени отстъпки и коригирани, когато е необходимо, към цената CIF на границата на Съюза, надлежно коригирана с разходите за митническото освобождаване и с разходите след осъществяването на вноса.
(68)
Сравнението показа, че през РП разглежданият дъмпингов продукт с произход от КНР и Индия, който е бил продаван в Съюза, е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза между 16,9 % и 34,6 %. Това ниво на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие на цените на пазара, като това е довело да значително свиване на цените.
6. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(69)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(70)
Макроикономическите показатели (производство, капацитет, използван капацитет, обеми на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност, възнаграждения и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на нивото на промишлеността на Съюза, докато микроикономическите показатели (складова наличност, продажни цени, рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции, производствени разходи) се основаваха на информацията, получена от надлежно проверените въпросници, предадени от единствения съдействащ производител от Съюза.
(71)
Като се има предвид, че данните за анализ на вредата главно са получени само от един източник, данните, свързани с промишлеността на Съюза, трябва да бъдат индексирани с цел да се запази поверителността в съответствие с член 19 от основния регламент.
6.2. Данни, свързани с промишлеността на Съюза (макроикономически показатели)
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 4
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
101
89
106
Общ производствен капацитет
100
100
77
77
Общо използване на капацитета
100
101
116
138
(72)
Горната таблица включва данни за производството, производствения капацитет и използването на капацитета на промишлеността на Съюза, както и данни за 2007 г. и 2008 г. за един друг производител от Съюза, който е спрял да произвежда оксалова киселина през 2008 г.
(73)
Както е показано в таблицата по-горе, производството на промишлеността на Съюза е било сравнително стабилно през 2007 г. и 2008 г. преди да спадне рязко през 2009 г. Производството се е увеличило през РП. Като цяло през разглеждания период производството се е увеличило с 6 %.
(74)
Поради затварянето през 2008 г. на производствените съоръжения на един друг производител от Съюза, през същата година производственият капацитет на промишлеността на Съюза е спаднал рязко с 23 %.
(75)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. увеличаване на обема на производството и намаляване на производствения капацитет, дължащо се на затварянето от 2008 г. насам на производствена единица от третия производител от Съюза, е довело до значително нарастване на използването на капацитета с 38 % през разглеждания период.
6.2.2. Обеми на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
Обеми на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
97
61
86
Пазарен дял (%)
100
79
99
91
(76)
Обемите на продажбите за 2007 г. и 2008 г. включват продажбите от страна на производителя от Съюза, който от 2008 г. е спрял производството си.
(77)
Докато през разглеждания период потреблението на Съюза е намаляло с 5 % (вж. съображение 58 по-горе), през същия период обемът на продажбите на разглеждания продукт от страна на промишлеността на Съюза на независими клиенти на пазара на Съюза е намалял с 14 %, което се е изразило в загуба на пазарен дял от 9 %.
(78)
Когато се разглежда развитието през разглеждания период, спадът от 14 % в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е много по-ясно изразен от намалението от 5 % на потреблението на Съюза. Вследствие на това през същия период пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалял значително с 9 процентни пункта.
6.2.3. Заетост, производителност и възнаграждения
Таблица 6
Заетост, производителност и възнаграждения
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
119
108
96
Обща производителност (единица/заето лице)
100
85
83
111
Общ размер на годишните възнаграждения
100
121
110
99
Средни разходи за труд за заето лице
100
119
118
104
(79)
През разглеждания период броят на заетите лица е намалял с 4 %. Следва да се отбележи, че производството на оксалова киселина не е трудоемко.
(80)
През разглеждания период общата производителност на заето лице се е увеличила с 11 %, тъй като производството се е увеличило, а е имало спад в броя на заетите лица.
(81)
През целия разглеждан период възнагражденията са намалели с 1 %. След първоначално увеличение на възнагражденията с 21 % между 2007 г. и 2008 г. до началото на РП те непрекъснато са спадали.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(82)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителните дъмпингови маржове не може да се счита за пренебрежимо малко.
6.3. Данни, свързани със съдействащия производител от Съюза (микроикономически показатели)
6.3.1. Обща бележка
(83)
Анализът на микроикономическите показатели (продажни цени и производствени разходи, складови наличности, рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции) беше направен само на равнище жалбоподател, тъй като не бяха получени никакви данни от другия производител от ЕС, както е описано в съображение 70.
6.3.2. Средни единични цени на съдействащия производител от Съюза и производствени разходи
Таблица 7
Продажни цени
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна единична продажна цена
100
143
136
131
Източник: отговор на въпросника
(84)
Средните продажни цени франко завод на промишлеността на Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза са се повишили с 31 % през разглеждания период.
Таблица 8
Производствени разходи
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средни ПР/тон
100
103
102
98
Източник: отговор на въпросника
(85)
Разследването показа, че средните производствени разходи на съдействащия производител от Съюза са били относително стабилни през годините, поради постоянното подобряване на производствения му процес, което е било възможно само благодарение на големи инвестиции (вж. таблици 9 и 11 по-горе).
6.3.3. Складови наличности
(86)
Предвид характера на разглеждания продукт, не се съхраняват складови наличности. Разглежданият продукт съхне бързо и след това се превръща в кек, поради което производителите произвеждат само продукция за незабавно транспортиране.
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и инвестиции
Таблица 9
Рентабилност
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Рентабилност (в ЕС)
- 100
4
-2
3
Източник: отговор на въпросника
(87)
Рентабилността на сходния продукт беше установена чрез изразяване на чистата печалба (преди данъците) от продажбите на сходния продукт от жалбоподателя като процент от оборота от тези продажби.
(88)
След като е натрупал големи загуби през 2007 г., жалбоподателят е реализирал малка печалба през 2008 г. преди отново да реализира загуби през 2009 г. През РП жалбоподателят е реализирал малка печалба, благодарение на намаляването на някои елементи на ПР, както е показано в таблица 8 по-горе.
Таблица 10
Паричен поток
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Паричен поток
- 100
3 054
1 994
868
Източник: отговор на въпросника
(89)
Тенденцията по отношение на паричния поток, който е израз способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейностите си, в голяма степен отразява развитието на рентабилността. Вследствие, паричният поток е бил отрицателен през 2007 г., и независимо от известните подобрения през 2008 г., е намалял между 2008 г. и РП, като по този начин е отслабил финансовото състояние на съдействащия производител от Съюза.
Таблица 11
Инвестиции
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
100
111
185
277
Източник: отговор на въпросника
(90)
Таблицата по-горе показва, че жалбоподателят е увеличил инвестициите си в разглеждания продукт, дори когато се е сблъсквал с ниска рентабилност. Инвестициите са били главно за въвеждането на нови производствени средства и въвеждането на нови производствени процеси с цел подобряване на ефикасността. Нарастването на инвестициите показва, че промишлеността не е била изправена пред трудности при привличането на капитал, което показва нейната непрекъсната жизнеспособност.
(91)
През разглеждания период инвестициите са се увеличили със 177 %.
(92)
Като увеличава инвестициите за подобряване на производствените процеси, промишлеността, която е интензивна на капитали, все така е показала способност да привлича капитали; при все това тази способност е ограничена от спад на продажбите и увеличаващи се трудности при генерирането на паричен поток.
Таблица 12
Възвръщаемост на инвестициите (ВИ)
Индекс (2007 г. = - 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Възвръщаемост на инвестициите
- 100
13
-14
-51
Източник: отговор на въпросника
(93)
Въпреки увеличението на инвестициите, ВИ на разглеждания продукт не отговаря на очакваната възвръщаемост. Въпреки че през 2008 г. е съществувало известно подобрение, ВИ е останала отрицателна през разглеждания период.
(94)
Поради това растежът на промишлеността е ограничен и очевидно непропорционален на направените през последните години инвестиции.
7. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(95)
Разследването показа, че някои показатели за вредата показват тенденция на нарастване: обемът на производството се е увеличил с 6 %, използването на капацитета се е увеличило с 38 %, инвестициите са се увеличили със 177 %, давайки възможност на предприятието да достигне някаква относителна печалба (от значителна загуба през 2007 г. до малка печалба през РП). Въпреки че както е показно по-горе, редица показатели, свързани с икономическото състояние на промишлеността на Съюза, са се влошили значително през разглеждания период.
(96)
След затварянето на производствените съоръжения на един производител от Съюза, обемът на продажбите е намалял с 14 %. Заетостта е трябвало да бъде намалена с 4 %, а производственият капацитет намален с 23 %. Докато потреблението е намаляло само с 5 %, пазарният дял е намалял с почти 9 %. Поради това рентабилността е била ниска, влияейки отрицателно върху възвращаемостта на инвестициите и паричния поток, особено между 2008 г. и РП. Степента на рентабилност се подобрила през разглеждания период, но е останала ниска през РП и е недостатъчна да поддържа производството в средносрочен план.
(97)
Въпреки че цялостното производство се е увеличило, промишлеността на Съюза е загубила значителен пазарен дял. В същото време дъмпинговият внос от засегнатите държави е отбелязал значително увеличение.
(98)
Предвид гореизложеното временно се прие заключението, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда през РП по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
8. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
8.1. Въведение
(99)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше проучено дали претърпяната от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
8.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(100)
През разглеждания период потреблението на Съюза на оксалова киселина е намаляло с 5 %, докато през същия период дъмпинговият внос от засегнатите държави се е увеличил с над 4 %. Най-голямото нарастване на дъмпинговия внос е отбелязано между 2007 г. и 2008 г., когато се е увеличил с 54 %. Вносът от засегнатите държави е увеличил пазарният им дял с 25 % между 2007 г. и 2008 г., което съвпада с намаление от 21 % на пазарния дял на промишлеността на Съюза в същия този период.
(101)
Докато през разглеждания период средните цени на вноса са се увеличили с 16 %, цените на вноса са подбивали цените на съдействащия производител от Съюза средно с 21,9 % през РП, като по този начин са упражнявали натиск върху цената на промишлеността на Съюза и са възпрепятствали съдействащия производител от Съюза да повиши цените до по-рентабилни равнища.
(102)
Следва да се припомни, че промишлеността на Съюза претърпя значителен спад на обема на продажбите (- 14 %). Този спад на продажбите обаче е много по-изразен от спада в търсенето и е довел до загуба на пазарен дял от 9 %. Същевременно пазарният дял на засегнатите държави се е увеличил с 10 %. Това показва, че пазарният дял на промишлеността на Съюза до голяма степен е бил превзет от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(103)
Поради това се счита, че непрекъснатият натиск, упражняван от дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави върху пазара на Съюза, не е позволил на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровини и енергия. Това е довело до загубата на пазарен дял и до непрекъснато лошо състояние на рентабилността на промишлеността на Съюза.
(104)
Поради гореизложеното временно се прие заключението, че рязкото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от засегнатите държави е оказало значително отрицателно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
8.3. Въздействие от други фактори
(105)
Другите фактори, които бяха разгледани във връзка с причинно-следствената връзка, са развитието на търсенето на пазара на Съюза, цените на суровините, износните показатели на промишлеността на Съюза, вносът от други държави на разглеждания продукт, вътрешното използване от промишлеността на оксаловата киселина, както и икономическата криза.
8.3.1. Развитие на търсенето на пазара на Съюза
(106)
Както е показано в таблица 1 по-горе, потреблението на Съюза на оксалова киселина първо се е увеличило с 24 % през 2008 г., през следващата година е спаднало с 39 %, за да се увеличи отново през РП. Общо потреблението на пазара на ЕС е намаляло с 5 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял.
(107)
Въпреки че разследването показа, че вносът от засегнатите държави също е бил засегнат от спад в търсенето на пазара на Съюза през 2009 г., заслужава да се отбележи, че през разглеждания период износителите от засегнатите държави са успели да увеличат обемите на продажбите си и пазарния си дял посредством натиска върху цените, упражнен на пазара от дъмпинговия внос.
(108)
Съответно временно се прие заключението, че влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се дължи главно на рязкото увеличение на дъмпинговия внос от засегнатите държави и на подбиването на цените, практикувано от износителите от засегнатите държави, а не на намаляващо потребление. Въпреки че свиването на търсенето е допринесло за вредата, то не би могло да прекъсне причинно-следствената връзка между претърпяната съществена вреда и увеличението на дъмпинговия внос.
8.3.2. Цени на основната суровина
(109)
Както е показано в таблица 8 по-горе, средните производствени разходи са се запазили относително стабилни, независимо от рязкото увеличение на разходите за основната суровина (захар). Всъщност разследването показа, че производствените разходи на съдействащия производител от Съюза не следват същата тенденция като развитието на цените на основните суровини за производството на оксалова киселина. Рязкото увеличение на средните цени на захарта с 50 % през разглеждания период е било омекотено от инвестициите, направени от съдействащия производител от Съюза, за подобряване на производствените процеси. Поради това общият нетен ефект е бил намаляване с 12 % на производствените разходи. Независимо от това, както е показно в таблица 7 по-горе, през разглеждания период единичните продажни цени са се увеличили с 31 %. Беше установено, че износителите от засегнатите държави са били подложени на същите икономически условия по отношение на развитието на цените на суровините, тъй като единичните цени на вноса са следвали същата тенденция като единичните продажни цени на съдействащия производител от Съюза, независимо от това, че са били по-ниски.
(110)
При отсъствието на нанасящ вреда дъмпинг е можело да се очаква, че цените редовно ще се адаптират, за да отразят развитието на различните компоненти на производствените разходи. Това обаче не се е случило. Съдействащият производител от Съюза не е могъл да постигне стабилни маржове на печалба, каквито са необходими на този интензивен на капитали производител, и поради това паричният му поток също е намалял.
(111)
Съответно временно се счита, че дъмпинговият внос от засегнатите държави, който е подбивал цените на съдействащия производител от Съюза, свил е цените на пазара на Съюза и е попречил на съдействащия производител от Съюза да увеличи продажните си цени, за да покрие разходите си или да постигне разумно ниво на рентабилност.
(112)
Предвид факта, че цените на суровината са влияли също така върху износителите от засегнатите държави, временно беше прието заключението, че увеличението на цените на суровините не би могло да повлияе върху съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза през разглеждания период.
8.3.3. Износни показатели на промишлеността на Съюза
Таблица 13
Обем на износа и единични цени
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Износ в тонове
100
80
140
152
Средна износна цена
100
104
103
91
Източник: отговор на въпросника
(113)
Проучени бяха и показателите на износа като едни от известните фактори, различни от дъмпинговия внос, които същевременно биха могли да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос.
(114)
Анализът показа, че износните продажби на несвързани страни, реализирани от съдействащия производител от Съюза, представляват важна част от общите му продажби (около 30 %). През разглеждания период обемите на износа на съдействащия износител от Съюза са се увеличили с 52 %, докато единичната износна цена е намаляла значително за разлика от продажната цена в рамките на Съюза на съдействащия производител от Съюза, която се е увеличила значително. Разследването показа, че износът е изиграл важна роля за поддържането на висока степен на използване на капацитета за покриването на фиксираните разходи и разходите за инвестиции в машинно оборудване. Въпреки че износните продажби са били при цени, по-ниски от тези на пазара на Съюза, тези ниски цени са били в резултат на конкуренция с евтина оксалова киселина на износните пазари от износителите от засегнатите държави. Разследването показа, че този износ е позволил на съдействащия производител от Съюза да смекчи вредата, претърпяна на пазара на ЕС, но не е бил такъв, че да прекъсне причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
8.3.4. Внос от други трети държави
(115)
При отсъствието на всякакъв внос от държави, различни от засегнатите държави, този елемент не е имал въздействие на пазара на ЕС.
8.3.5. Вътрешно използване
(116)
Както е упоменато в съображения 52-55 по-горе, вътрешното използване е ограничено до вътрешни прехвърляния в рамките на единия от производителите на Съюза, при които оксаловата киселина се преобразува в оксалати в рамките на дружеството. Печалбите, реализирани от продажбата на оксалати, са значителни и всъщност са позволили на производителя да продължи дейността си въпреки загубите от оксаловата киселина. Поради това този елемент не допринася за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
8.3.6. Икономическа криза
(117)
През 2009 г. потреблението на Съюза на оксалова киселина е намаляло наполовина в сравнение с 2008 г. поради икономическата криза и е допринесло за загуби по обем (- 40 %) и по стойност (- 45 %) на продажбите за промишлеността на Съюза. Въпреки това като е намалила цените през този период с около 5 %, промишлеността е била в състояние да спечели пазарен дял (11 %) и така да сведе до минимум отрицателното въздействие от кризата. В действителност промишлеността е била близо до постигането на равновесие през 2009 г.
(118)
Въпреки че икономическата криза през 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, общо погледнато не може да се счита, че тя е повлияла в такава степен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и състоянието на вече нанесена вреда на промишлеността на Съюза.
8.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(119)
Горният анализ доказа, че е имало увеличение на обема на продажбите и на пазарния дял на засегнатите държави през разглеждания период. В допълнение беше установено, че този внос е бил осъществен на дъмпингови цени, които през РП са били значително по-ниски, с почти 22 %, от цените, практикувани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за разглеждания продукт.
(120)
Това увеличаване на обема и на пазарния дял на дъмпингов внос на ниски цени от засегнатите държави е било постигнато независимо от факта, че през разглеждания период е имало общо намаляване на търсенето на пазара на Съюза. Растящият пазарен дял на вноса е съвпаднал през същия период с отрицателното развитие на пазарния дял на промишлеността на Съюза. В същото време е било наблюдавано отрицателно развитие на главните показатели за икономическото и финансово състояние на промишлеността на Съюза, както е показано по-горе.
(121)
Спадът на потреблението на пазара на Съюза през 2009 г. е повлиял отрицателно на резултатите на промишлеността на Съюза. Като цяло обаче за този и другите фактори не може да се счита, че са имали такова въздействие, че да се прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията на нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза.
(122)
На базата на гореизложения анализ, в който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза е ясно разграничено и отделено от нанасящото вреда въздействие на дъмпинговия внос, временно беше прието заключението, че дъмпинговият внос от засегнатите държави е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
9. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
9.1. Предварителна бележка
(123)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали независимо от временното заключение за нанасящ вреда дъмпинг, е имало наложителни причини, поради които да се заключи, че не е в интерес на Съюза да приема временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на преценка на всички различни намесени интереси, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
9.2. Интерес на промишлеността на Съюза
(124)
Промишлеността на Съюза се състои от двама производители, със заводи, разположени в различни държави-членки на Съюза, в които са заети пряко 30-50 души в производството и продажбата на сходния продукт.
(125)
Един от двамата производители от Съюза не възрази срещу започването на разследване, но не предостави допълнителна информация и не съдейства по време на разследването.
(126)
Промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда, предизвикана от дъмпинговия внос от засегнатите държави. Следва да се припомни, че повечето от съответстващите показатели за вреда са показали отрицателна тенденция на развитие през разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите. Ако не се приемат мерки, се счита, че възстановяването в сектора на оксаловата киселина няма да е достатъчно, за да позволи възстановяване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза и би могло допълнително да се влоши.
(127)
Очаква се, че налагането на мерки ще възстанови ефективните и справедливи търговски условия на пазара на Съюза, позволявайки на промишлеността на Съюза да промени цените на оксаловата киселина така, че да отразяват производствените разходи. Може да се очаква, че налагането на мерки ще позволи на промишлеността на Съюза да си възвърне поне част от пазарния дял, загубен през разглеждания период, с допълнително положително въздействие върху нейното икономическо състояние и рентабилност.
(128)
Поради това беше направено заключението, че налагането на временни антидъмпингови мерки върху вноса на оксалова киселина с произход от КНР и Индия ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
9.3. Интерес на вносителите
(129)
Отговори на въпросника бяха получени от осем несвързани вносители. Трима от тези вносители само са внасяли малки количества от разглеждания продукт и биха могли да прехвърлят увеличението на цената върху клиентите си. Някои от тях са посочили, че могат да разгледат изваждане на продукта от асортимента си, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита.
(130)
Четвъртият вносител заяви, че клиентите му биха могли да използват режима на активно усъвършенстване за всички свои крайни продукти, при производствения процес на които се използва оксалова киселина, и да реекспортират извън ЕС. Съответно въздействието от налагането на антидъмпингови мерки върху този вносител не би било значително.
(131)
Въз основа на гореизложеното временно се прие заключението, че налагането на мерки не би следвало като цяло да има значително въздействие върху вносителите. Като цяло за вносителите маржовете на печалба за оксаловата киселина са доста високи и за тях се счита, че ще могат да прехвърлят увеличението на цените върху клиентите си.
9.4. Интерес на потребителите на разглеждания продукт
(132)
Съдействащите потребители представляват 22 % от потреблението на Съюза на оксалова киселина през РП. Разследването показа, че правенето на разлика между приложенията на нерафинирана оксалова киселина и на рафинирана оксалова киселина е важно за изпитването за интереса на ЕС по отношение на потребителите на оксалова киселина. Съдействащата промишленост на Съюза произвежда нерафинирана, докато другият несъдействащ производител от ЕС произвежда рафинирана оксалова киселина, която се използва главно във фармацевтичния сектор, сектора на храните и сектора на извличане на фин метален прах.
(133)
Потребителите на нерафинирана оксалова киселина твърдят, че налагането на мерки би довело до увеличение на цената от страна на съдействащата промишленост на Съюза, която е единственият доставчик от ЕС. От друга страна, потребителите споменаха също така, че не би било желателно да зависят изцяло от внос отвън.
(134)
За потребители, които произвеждат почистващи и избелващи продукти, оксаловата киселина представлява само малка част от вложеното и вероятно ще са в състояние да прехвърлят увеличението на цената, резултат от антидъмпинговите мита, върху клиентите си или да променят формулите на продуктите, където е възможно да се използват заместители на мястото на оксаловата киселина.
(135)
За потребителите, които произвеждат полиращи продукти, оксаловата киселина представлява голям дял от вложените разходи и не може да бъде заменена. Не изглежда вероятно потребителите да са в състояние да прехвърлят увеличението на цената върху клиентите си, поради конкуренцията от производители извън ЕС. При все това те изнасят 95 % от продуктите си извън ЕС и биха могли да си възстановят митата в рамката на режима на активно усъвършенстване.
(136)
За потребители, които използват оксалова киселина за други приложения като рециклирането на метали от вторични суровини, оксаловата киселина представлява значителна част от общите производствени разходи за крайния продукт, за който е използвана оксалова киселина. Пазарът на крайния продукт е много нестабилен. Оксаловата киселина не може да бъде заменена в производствения процес. Основният преработвател на вторични суровини в Съюза понастоящем закупува цялото необходимо количество оксалова киселина от производителите от Съюза. С налагането на антидъмпингови мита промишлеността ще може да избира до каква степен да увеличи цените, ако изобщо ги увеличава, за да се възползва от налагането на митата. Поради това въздействието от налагането на мерките върху този потребител е неясно. При все това, имайки предвид, че този потребител понастоящем реализира малка печалба от продажбите си на завършения продукт, всяко увеличение на цената ще има отрицателно въздействие, ако дружеството не е в състояние да го прехвърли върху клиентите.
(137)
„Рафинирана“ оксалова киселина се използва, наред с другото, за производството на прах от някои метали. Оксаловата киселина представлява значителна част от общите производствени разходи. В този процес оксаловата киселина не може да бъде заменена. Печалбите в този сектор обаче могат да са значителни. Тъй като годишните договори в този сектор са нещо обичайно, в краткосрочен план прехвърлянето на увеличенията на цените върху клиентите няма да е лесно. Въпреки това, като се има предвид, че най-ниската предложена митническа ставка е 14,6 % и че се реализират големи печалби, в краткосрочен план би било възможно всяко увеличение на цените да бъде абсорбирано.
(138)
Един от потребителите твърди, че производството на рафинирана оксалова киселина не е било достатъчно, за да отговори на търсенето. В това отношение беше установено, че недостигът в Съюза при производството на рафинирания тип спрямо потреблението е бил около 1 000-2 000 тона/година. Като се има предвид, че огромната част крайни продукти, при производствения процес на които се използва рафинирана оксалова киселина, се изнасят, във всички случаи потребителите могат, ако желаят, да работят по силата на режима на активно усъвършенстване.
9.5. Заключение относно интереса на Съюза
(139)
С оглед на гореизложеното временно беше прието заключението, че като цяло според наличната информация относно интереса на Съюза няма наложителни причини срещу налагането на временни мерки върху вноса на оксалова киселина с произход от КНР и Индия.
10. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
10.1. Степен на отстраняване на вредата
(140)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(141)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, претърпяна от промишлеността на Съюза.
(142)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от нанасящия вреда дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба, преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в сектора от промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Счита се че печалбата, която може да се постигне при отсъствието на дъмпингов внос, е 8 % от оборота и че този марж на печалбата може да се счита за разумен минимум, който промишлеността на Съюза е можела да очаква да получи при отсъствието на нанасящ вреда дъмпинг.
(143)
На тази основа беше изчислена цена на сходния продукт, която не нанася вреда на промишлеността на Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена чрез прибавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 8 % към производствените разходи.
(144)
След това необходимото увеличение на цената беше определено въз основа на сравнение за всеки продуктов тип между среднопретеглената цена на вноса на съдействащите производители износители от КНР и Индия, надлежно коригирана за разходите по вноса и митата, и ненанасящата вреда цена на продуктовите типове, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика в резултат на това сравнение след това беше изразена като процент от средната стойност CIF на вноса от сравняваните типове.
10.2. Временни мерки
(145)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от КНР и Индия следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниския от дъмпинговия марж и маржа на вредата, съгласно правилото за по-ниското мито.
(146)
Индивидуалните антидъмпинговите митнически ставки за дружествата, определени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така че тези митнически ставки (за разлика от митото за цялата държава, приложимо по отношение на „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от КНР и Индия и които са произведени от тези дружества, т.е. от упоменатите конкретни правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично упоменато в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично упоменатите, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(147)
Всякакви искания за прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки за дружествата (напр. след смяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски субекти) трябва да се отправят към Комисията (3), като съдържат цялата съответна информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, вътрешните продажби и продажбите за износ, свързани например с промяна на наименованието или промяна в производствените и търговските субекти. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(148)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказващите съдействие производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(149)
Установените маржове на дъмпинга и вредата са, както следва:
Държава
Дружество
Дъмпингов марж
(%)
Марж на вредата
(%)
Индия
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Всички други дружества
43,6
50,7
КНР
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd и Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd;
14,6
22,1
Всички други дружества
52,2
66,3
11. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(150)
Всеки производител износител на оксалова киселина от КНР, който все още не е заявил своя интерес, тъй като счита, че не отговаря нито на критериите за ТДПИ, нито за ИТ, но който счита, че трябва да бъде определена отделна митническа ставка, се приканва да заяви своя интерес пред Европейската комисия в срок от десет дни след публикуването на настоящия регламент в Официален вестник на Европейския съюз (4).
(151)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване.
(152)
Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпингови мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за целите на изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито на вноса на оксалова киселина, независимо дали е под формата на дихидрат (номер по CUS 0028635-1 и номер по CAS 6153-56-6) или на анхидрид (номер по CUS 0021238-4 и номер по CAS 144-62-7) и независимо дали е под формата на воден разтвор или не, понастоящем попадаща в код по КН ex 2917 11 00 (код по TARIC 2917110091) и с произход Китайската народна република и Индия.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Временно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Индия
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Всички други дружества
43,6
B999
КНР
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd;
14,6
B232
Всички други дружества
52,2
B999
3. Допускането на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на обезпечение, равностойно на сумата на временното мито.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят своите становища в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета засегнатите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 октомври 2011 година.
A BIZOTTSÁG 1043/2011/EU RENDELETE
(2011. október 19.)
az Indiából és a Kínai Népköztársaságból származó oxálsav behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
2011. január 26-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az Indiából és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) (a továbbiakban együtt: érintett országok) származó oxálsav Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) 2010. december 13-án panaszt nyújtott be az Oxaquim S.A. (a továbbiakban: panaszos) nevében, amelynek termelése az oxálsav teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
1.2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszost, más ismert uniós gyártókat, exportáló gyártókat, valamint az érintett országok képviselőit, a közismerten érintett importőröket, felhasználókat és szövetségeket. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki ezt kérelmezte, és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(4)
Tekintettel az érintett országok exportáló gyártóinak nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, az érintett országok valamennyi exportáló gyártóját felkérte arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint adjon alapvető információkat a vizsgált időszakban (2010. január 1. és 2010. december 31. között) az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről. A mintavételi eljárás keretében három kínai vállalkozáscsoport, valamint négy indiai vállalkozás válaszolt, utóbbiak közül egy vállalkozás nem tett említést az Unióba irányuló értékesítésről. Az együttműködő vállalkozások, illetve vállalkozáscsoportok korlátozott számára tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre sem India, sem Kína esetében, és minden felet tájékoztatott arról, hogy nem kerül sor minta kiválasztására.
(5)
Ezt követően az egyik kínai vállalkozáscsoport a vizsgálat korai szakaszában elállt a további együttműködéstől. Ezenkívül egy indiai vállalkozás nem járult hozzá, hogy a Bizottság ellenőrző látogatást tegyen gyártelepén. A Bizottság ezt az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján az együttműködés megtagadásának minősítette, és tájékoztatta a vállalkozást az ebből fakadó lehetséges következményekről.
(6)
Annak érdekében, hogy a kínai exportáló gyártók kérelmet nyújthassanak be piacgazdasági elbánás iránt, vagy egyéni elbánást kérhessenek, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az együttműködő kínai exportáló gyártóknak és a kínai hatóságoknak az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül. Az egyik kínai vállalkozáscsoport az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján piacgazdasági elbánást, illetve ennek meghiúsulása esetére egyéni elbánást kért, míg a másik vállalkozáscsoport csak egyéni elbánást igényelt.
(7)
A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek. Három indiai vállalkozástól, két kínai vállalkozáscsoporttól és a panaszostól érkezett válasz. A másik uniós gyártó nem működött együtt. Három felhasználótól és nyolc importőrtől is érkezett válasz, közülük a Bizottság valamennyi felhasználónál és négy importőrnél tett látogatást.
(8)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte mindazon információkat, amelyeket a dömping, az abból eredő kár és az uniós érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt, és a következő vállalkozások telephelyein végzett ellenőrzést:
a)
Uniós gyártók
-
Oxaquim S.A. (Spanyolország)
b)
Felhasználók
-
OMG Kokkola (Finnország)
-
P.A.G. Srl (Olaszország)
-
a harmadik felhasználó ismeretlen kívánt maradni
c)
Importőrök
-
Brenntag BV (Hollandia)
-
Brenntag Sp. z o.o. (Lengyelország)
-
Norkem Limited (Egyesült Királyság)
-
Geratech Marketing (Belgium)
d)
Indai exportáló gyártók
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Kínai exportáló gyártók
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd és Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (Shandong Fengyuan csoport)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd és Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (Shanxi Reliance csoport)
1.3. Vizsgálati időszak
(9)
A dömping és a kár vizsgálata a 2010. január 1. és 2010. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(10)
Az érintett termék az oxálsav, mind dihidrát (CUS-szám: 0028635-1, CAS-szám: 6153-56-6), mind anhidrid (CUS-szám: 0021238-4, CAS-szám: 144-62-7) formában, akár vizes oldatban, akár nem, amely jelenleg az ex 2917 11 00 KN-kód alá tartozik, és Indiából és Kínából származik. Az oxálsavnak két típusa van, a nyers és a finomított oxálsav. A finomított oxálsavat, amelyet Kínában gyártanak, de Indiában nem, a nyers oxálsav tisztítása révén állítják elő, aminek során eltávolítják belőle a vasat, a kloridokat, a fémeket és az egyéb szennyeződéseket.
(11)
Az oxálsavat számos célra használják, például redukálószerként, fehérítőként, a gyógyszerszintézisben és a festékgyártásban is alkalmazzák.
2.2. Hasonló termék
(12)
A vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített oxálsav, az Indiában és Kínában belföldi értékesítésre gyártott oxálsav, valamint az Indiából és Kínából az Unióba behozott oxálsav lényegében ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és ugyanaz az alapvető végfelhasználásuk.
(13)
Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintették.
3. DÖMPING
3.1. India
3.1.1. Előzetes megjegyzés
(14)
Az Indiában tett ellenőrző látogatás során az egyik vállalkozás nem mutatta be a kért információkat a megfelelő időben, illetve a kért formátumban. Ebből következően a Bizottság nem tudta ellenőrizni a dömpingellenes kérdőívre válaszul benyújtott információkat. A vállalkozást írásban tájékoztatták arról, hogy előfordulhat, hogy nem tekintik együttműködő félnek, és hogy a rendelkezésre álló tények alapján kerülhet sor megállapítások tételére. Válaszában a vállalkozás enyhítő körülményekre hivatkozott, amelyek azonban nem vezettek eltérő következtetésre. Ebből következően a vállalkozásra a 18. cikket alkalmazták, és a megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre alapozták. Tehát csak egyetlen indiai exportáló gyártót tekintettek úgy, hogy a Bizottsággal együttműködött ebben a vizsgálatban.
3.1.2. Rendes érték
(15)
Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a hasonló terméket exportáló gyártó által független fogyasztók számára történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Mivel ezek az értékesítések meghaladták az érintett termék Unióba történt értékesítési volumenének 5 %-át, a Bizottság megállapította, hogy a hasonló termék összes értékesítése reprezentatív volt.
(16)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az exportáló gyártó belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerinti, a szokásos kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ehhez meghatározta a hasonló termék összes értékesítéséhez képest a független vevők részére történt nyereséges belföldi értékesítések arányát.
(17)
Ha a nyereséges értékesítések elérik az összes értékesítés legalább 80 %-át, a rendes érték kiszámítása az összes értékesítés alapján történik, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e. Ha a nyereséges értékesítések nem érik el az összes értékesítés 80 %-át, de meghaladják a 20 %-át, és ha a súlyozott átlagos összköltség magasabb, mint a súlyozott átlagár, a rendes érték kiszámítása kizárólag a nyereséges értékesítések alapján történik. Az értékesítés akkor tekinthető nyereségesnek, ha az egységár eléri vagy meghaladja az előállítási költséget.
(18)
A belföldi értékesítések vizsgálatából a Bizottság számára kiderült, hogy az érintett termék összes értékesítésének 41 %-a nyereséges volt, a súlyozott átlagos összköltség pedig magasabb, mint a súlyozott átlagár. Ennek megfelelően a rendes értéket kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagáraként állapították meg.
3.1.3. Exportár
(19)
Az indiai exportáló gyártó közvetlenül, független vevők részére exportálta az érintett terméket az Unióba. Az exportárakat ezért az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az említett független vevők által az érintett termékért annak az Európai Unióba történt kivitelekor ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
3.1.4. Összehasonlítás
(20)
A rendes érték és az exportár közötti összehasonlítást gyártelepi paritáson végezték el. A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően.
(21)
Ennek megfelelően kiigazítást alkalmaztak a fuvarozási, a biztosítási, az anyagmozgatási és a csomagolási költségek, a hitelköltségek, valamint a jutalékok tekintetében.
3.1.5. Dömpingkülönbözet
(22)
Az együttműködő indiai gyártóra vonatkozóan a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának az exportár súlyozott átlagával való összehasonlítása alapján határozták meg.
(23)
Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 22,8 % a Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL) esetében.
(24)
Az összes többi indiai exportáló gyártóra alkalmazandó országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében az Unióba irányuló kivitelnek az együttműködő exportáló gyártó által képviselt mennyiséget az Eurostat statisztikai adataival összehasonlítva megállapították az együttműködés szintjét. Mivel az indiai együttműködés szintje alacsony volt (38 %), a Bizottság megfelelőnek véli, hogy az összes többi indiai exportőrre alkalmazandó országos dömpingkülönbözet az együttműködő gyártó legnagyobb mértékben dömpingelt ügylete alapján legyen meghatározva.
(25)
Ez alapján az országos dömpingszintet ideiglenesen a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár 43,6 %-ában állapították meg.
3.2. Kínai Népköztársaság
3.2.1. Piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás
(26)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdésével összhangban kell megállapítani azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyert, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezek a kritériumok a tájékozódás megkönnyítése érdekében a következőképpen foglalhatók össze:
-
a vállalati döntéseket piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik,
-
a vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak,
-
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások,
-
a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot, és
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik.
(27)
Az egyik kínai vállalkozáscsoport piacgazdasági elbánást kért, és piacgazdasági elbánást igénylő formanyomtatványokat nyújtott be az érintett termék gyártásában és forgalmazásában részt vevő három vállalkozásra vonatkozóan. A szolgáltatott információkat a Bizottság később a szóban forgó vállalkozások telephelyein ellenőrizte.
(28)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat során kiderült, hogy az egyik vállalkozás nem tett eleget az 1-3. kritérium követelményeinek. Először is, a vállalkozás - a például adómentesség és kamatmentes kölcsönök formáját öltő jelentős pénzügyi állami beavatkozás következtében - nem tudta igazolni, hogy költségei a piaci értékeket tükrözik. Másodszor, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat számos komoly hiányosságot és hibát tárt fel a könyvelésében, valamint megállapította, hogy a vállalkozásnál nem végeztek a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelő könyvvizsgálatot. Harmadszor, a vállalkozás földhasználati jogaival kapcsolatban a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott torzulásokra bukkantak. Részleteiben ez azt jelenti, hogy a vállalkozás anélkül jutott földhasználati jogosítványhoz, hogy megfelelt volna a szerződési feltételeknek, illetve fizetési kötelezettségeinek teljes mértékben eleget tett volna.
(29)
Ezenkívül a csoport egy másik vállalkozása nem tudta bizonyítani, hogy megfelel a 2. kritériumnak, mivel nem rendelkezett független könyvvizsgálatnak alávetett könyveléssel.
(30)
A Bizottság közölte a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat eredményeit az érintett vállalkozáscsoporttal és a panaszossal, és lehetőséget adott számukra észrevételeik megtételére. A vizsgálat megállapításairól a kínai hatóságokat is tájékoztatták. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek.
(31)
Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a csoport két vállalkozása nem felelt meg a piacgazdasági elbánás kritériumainak. Összhangban azzal a következetes uniós gyakorlattal, amelynek keretében egy kapcsolt vállalkozásokból álló csoport esetében azt vizsgálják, hogy az mint egész, megfelel-e a piacgazdasági elbánás feltételeinek, a Bizottság megtagadta a csoporttól a piacgazdasági elbánást.
(32)
Amint a (6) preambulumbekezdés említi, mindkét együttműködő kínai vállalkozáscsoport egyéni elbánást kért. Mivel megállapítást nyert, hogy mindkét csoport megfelel az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt valamennyi kritériumnak, a Bizottság ideiglenesen úgy döntött, hogy mindkettő egyéni elbánásban részesül.
3.2.2. Analóg ország
(33)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett rendes értéke alapján kell megállapítani.
(34)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a szándékát, hogy a rendes érték megállapítása tekintetében Indiát használja megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. Észrevétel azonban nem érkezett. A Bizottság mindenesetre megfelelő analóg országnak tekinti Indiát, mivel az egyetlen további, nem uniós gyártó ország, Japán a versenyt kizáró monopolisztikus piaccal rendelkezik, és az oxálsavat olyan egyedi módszer szerint gyártja, amely nem hasonlít Kínáéra. Ezzel szemben az indiai gyártók a kínaival összehasonlítható gyártási eljárást alkalmaznak, és az indiai belföldi piacon versenykörülmények uralkodnak.
3.2.3. Rendes érték
(35)
A kínai vállalkozások kétféle típusú, nyers és finomított oxálsavat gyártanak és exportálnak az Unióba. A finomított oxálsavat, amelyet az analóg országban nem gyártanak, a nyers oxálsav tisztítása révén állítják elő, aminek során eltávolítják belőle a vasat, a kloridokat, a fémeket és az egyéb szennyeződéseket. A finomított oxálsav gyártásának többletköltségei a nyers oxálsav gyártási költségeinek 12 %-ára becsülhetők. Ez alapján a Bizottság úgy vélte, az oxálsav mindkét típusára vonatkozóan indokolt rendes értéket megállapítani.
(36)
A nyers oxálsav tekintetében, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban, az Indiára vonatkozóan megállapított rendes érték alapján határozták meg a rendes értéket. A rendes értéket, amint a (18) preambulumbekezdésből kiderül, kizárólag a nyereséges értékesítések alapján állapították meg. Az analóg országban nem gyártott finomított oxálsav tekintetében az alaprendelet 2. cikke (7) preambulumbekezdése a) pontjának megfelelően a nyers oxálsav analóg országbeli gyártási költségei alapján számították ki a rendes értéket. Ezeket a gyártási költségeket a finomított oxálsav gyártási többletköltségeire figyelemmel (lásd a (35) preambulumbekezdést) 12 %-kal megnövelték, valamint kiigazították az eladási, általános és adminisztratív költségekkel (SGA-költségek), továbbá a nyereséggel.
(37)
Az SGA-költségeket és a nyereséget az alaprendelet 2. cikke (6) preambulumbekezdésének analógiája alapján úgy állapították meg, hogy összeadták a nyers oxálsav analóg országbeli együttműködő exportáló gyártók általi belföldi értékesítéseinek SGA-költségeit és nyereségét.
3.2.4. Exportár
(38)
Mivel a Bizottság mindkét csoportot egyéni elbánásban részesítette, az exportárat az első Unió-beli független vevő által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
(39)
Mindkét kínai exportáló gyártó közvetítő kereskedőkön keresztül exportálta az oxálsavat az Unióba, akik haszonkulccsal növelték a gyártóknak fizetett árat. Az exportár és a megállapított rendes érték összehasonlításakor (lásd a (42) preambulumbekezdést) figyelembe vették ezt a haszonkulcsot.
3.2.5. Összehasonlítás
(40)
A nyers oxálsav tekintetében a gyártelepi átvétellel számított exportárat az analóg országra vonatkozóan megállapított rendes értékkel hasonlították össze.
(41)
A finomított oxálsav gyártelepi átvétellel számított exportárát a számtanilag képzett rendes értékkel (lásd a (36) preambulumbekezdést) hasonlították össze.
(42)
A rendes érték vagy számtanilag képzett rendes érték és az exportár közötti igazságos összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése alapján megfelelő kiigazításokat tettek. Nevezetesen a közvetítő kereskedők által kapott jutalékokra tekintettel alkalmaztak kiigazítást, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i. pontjával összhangban.
(43)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Bizottság megállapította, hogy a közvetítő kereskedők, akiken keresztül a kínai exportáló gyártók az EU-ba exportálták az oxálsavat, nem tekinthetők belső értékesítési részlegnek, mivel kiviteli, illetve belföldi értékesítési céllal is kereskednek oxálsavval és egyéb, nem kapcsolódó szállítóktól származó vegyi termékekkel. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy e kereskedők szerepe a jutalékos alapon dolgozó ügynökökére hasonlít. Ennek megfelelően az exportár és a rendes érték közötti tisztességes összehasonlítás biztosítása céljából a kereskedők haszonkulcsát levonták az árból. A kiigazítást a nem kapcsolódó uniós kereskedő nyeresége és a megfelelő kínai kereskedő eladási, általános és adminisztratív költségei alapján számították ki.
(44)
Ezen túlmenően adott esetben további kiigazításokat alkalmaztak a közvetlen adók, szállítási, biztosítási, kezelési és egyéb költségek, csomagolási és hitelköltségek tekintetében, amennyiben úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak.
3.2.6. Dömpingkülönbözetek
(45)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy az egyes terméktípusok súlyozott átlaggal számított rendes értékét összehasonlították az egyes vállalkozások által az Európai Unióba exportált érintett termékek fentiek szerinti súlyozott átlagos exportárával.
(46)
Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalkozás
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd és Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Az összes többi kínai exportáló gyártóra alkalmazandó országos dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében az Unióba irányuló kivitelnek az együttműködő exportáló gyártók által jelentett volumenét az Eurostat statisztikai adataival összehasonlítva megállapították az együttműködés szintjét.
(48)
Mivel a kínai együttműködés szintje alacsony volt (körülbelül 46 %), a Bizottság megfelelőnek véli, hogy az összes többi kínai exportőrre alkalmazandó országos dömpingkülönbözet az együttműködő exportálók legnagyobb mértékben dömpingelt ügylete alapján legyen meghatározva.
(49)
Ez alapján az országos dömpingszintet ideiglenesen a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár 52,2 %-ában állapították meg.
4. KÁR
4.1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(50)
A panaszt az Európai Vegyipari Tanács (CEFIC) nyújtotta be egy uniós oxálsavgyártó, az Oxaquim S.A. (a továbbiakban: panaszos) nevében, amely a teljes uniós gyártás jelentős részét képviselte a vizsgálati időszak folyamán. Egy másik uniós gyártó, a Clariant nem kifogásolta ugyan a vizsgálat megindítását, de úgy döntött, nem működik együtt. Az érintett terméket más nem gyártja jelenleg az Unióban. Ez alapján az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a két említett gyártó, az Oxaquim S.A. és a Clariant alkotja az uniós gazdasági ágazatot, mivel az uniós termelés 100 %-át képviselik. A továbbiakban az „uniós gazdasági ágazat” megjelöléssel történik rájuk hivatkozás.
(51)
A két gyártóval, az Oxaquim S.A. és a Clariant vállalkozással kapcsolatos valamennyi rendelkezésre álló információt, beleértve a panaszban szolgáltatott, illetve a vizsgálat megindítása előtt és után a panaszostól gyűjtött információkat is, felhasználták az uniós össztermelés megállapítására. Ez alapján az uniós termelés 11 000 és 15 000 tonna között volt a figyelembe vett időszak során.
4.2. Az érintett uniós piac meghatározása
(52)
A Bizottság megállapította, hogy az egyik uniós gyártó az általa gyártott oxálsav egy részét oxalátok (tetraoxalát, acetosella és kálium-bioxalát) gyártásához használta fel köztes termékként. Ezt az oxálsavat egyszerűen (számlázás nélkül) áthelyezték ugyanazon a vállalkozáson belül. Az oxálsav e kötött felhasználása nem került a szabadpiacra, így nincs kitéve az érintett termék behozatalával való közvetlen versenynek. Ezzel szemben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelésről megállapították, hogy közvetlen versenyben áll az érintett termék behozatalával.
(53)
Annak érdekében, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetéről a lehető legteljesebb képet lehessen alkotni, az oxálsavval kapcsolatos minden tevékenységről adatokat kértek be azok megvizsgálása céljából, ezt követően pedig megállapították, hogy a termelés a kötött vagy a szabadpiacra irányult-e.
(54)
Az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos következő gazdasági mutatók tekintetében a Bizottság arra a meggyőződésre jutott, hogy az elemzést és az értékelést a szabadpiacon uralkodó helyzetre kell összpontosítani: értékesítési volumen és értékesítési árak az uniós piacon, piaci részesedés, növekedés, exportvolumen, árak, nyereségesség, beruházások megtérülése és pénzforgalom.
(55)
A többi gazdasági mutató vonatkozásában azonban az derült ki a vizsgálat során, hogy azok ésszerű vizsgálatát csak a teljes tevékenység vonatkozásában lehet elvégezni. Valójában a termelés (mind a kötött, mind pedig a szabadpiac esetében), a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás, a beruházások, a készletek, a foglalkoztatás, a termelékenység, a bérek és a tőkebevonási képesség a teljes tevékenységtől függ, függetlenül attól, hogy a termelés a kötött piacra vagy szabadpiaci értékesítésre irányul-e.
4.3. Uniós fogyasztás
(56)
Mivel az oxálsav egy egyéb termékeket is tartalmazó KN-kód része, az Eurostat adatai alapján nem lehetett megállapítani az importmennyiséget. A fogyasztást ezért a panaszos által az importmennyiségre vonatkozóan bemutatott, az érintett országok exportáló gyártói által szolgáltatott ellenőrzött adatokkal összevetett adatok és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített összmennyiség alapján határozták meg.
(57)
Tekintettel a szállítók kis számára és az alaprendelet 19. cikke értelmében a bizalmas üzleti információkra vonatkozó védelemre, a fogyasztás figyelembe vett időszak alatti alakulása indexált formában kerül bemutatásra.
1. táblázat
Fogyasztás az Európai Unióban
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Összfogyasztás
100
124
61
95
(58)
2008-ban meredeken, 24 %-kal emelkedett az összfogyasztás az Unióban, majd a következő évben 50 %-kal csökkent, a vizsgálati időszakban pedig ismét nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a fogyasztás összességében 5 %-kal csökkent az EU piacán.
5. AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL ÉRKEZŐ BEHOZATAL
5.1. Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelése
(59)
A Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából és Indiából származó oxálsav behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban összesítve kell-e értékelni.
(60)
A Kínából és Indiából származó behozatal hatásai tekintetében a vizsgálatból kiderült, hogy a dömpingkülönbözetek meghaladták az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöböt és a két érintett országból érkező dömpingelt behozatal mennyisége az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmében egyik ország esetében sem volt elhanyagolható.
(61)
Az egyrészt a Kínából és Indiából érkező dömpingelt behozatalok közötti, másrészt a Kínából és Indiából érkező dömpingelt behozatalok és a hasonló termék közötti verseny feltételei tekintetében a vizsgálat feltárta, hogy azok hasonlóak voltak. Ami a részleteket illeti, az importált termékeket ugyanazokon a kereskedelmi csatornákon keresztül, hasonló vevőcsoportok számára értékesítik, így azok versengenek egymással és az Unióban előállított oxálsavval is.
(62)
Mindezekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen úgy véli, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kritériumok mindegyike teljesül, és a Kínából és Indiából érkező behozatalt összesítve kell vizsgálni.
5.2. Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése
(63)
A vizsgálat szerint a Kínából és Indiából származó oxálsav behozatala a következőképpen alakult:
2. táblázat
A Kínából és Indiából érkező behozatal
A behozatal mennyisége (tonna)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Kína és India
7 629
11 763
4 707
7 969
(Index 2007 = 100)
100
154
62
104
Piaci részesedés
(Index 2007 = 100)
100
125
101
110
Forrás: a panaszostól és a kérdőívre érkezett válaszokból származó adatok.
(64)
Az érintett országokból érkező behozatal mennyisége 4 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, miközben az összfogyasztás az uniós piacon 5 %-kal csökkent ugyanebben az időszakban (lásd az 1. táblázatot). A táblázatból az is kiderül, hogy a piaci részesedés is jelentősen növekedett, 25 %-kal 2007 és 2008 között, a figyelembe vett időszakban pedig 10 %-kal.
5.3. A dömpingelt behozatal ára és az alákínálás
(65)
Az érintett országokból érkező behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
3. táblázat
A Kínából és Indiából érkező behozatal ára
Importárak (EUR/tonna)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Kína és India
470
641
474
545
(Index 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Az importárak 2007 és 2008 között 36 %-kal emelkedtek, majd 2009-ben a 2007-es szint közelébe estek vissza. A vizsgálati időszakban az árak közel 15 %-kal ismét nőttek. A figyelembe vett időszak során az árak 16 %-kal nőttek. Figyelemre méltó azonban, hogy 2008 és a vizsgálati időszak között 20 %-kal csökkentek az importárak, annak ellenére, hogy a fő tényezők (szénforrás és energia) esetében az árak növekedtek.
(67)
Az alákínálás elemzése céljából összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a kapcsolatban nem álló vevők részére alkalmazott, gyártelepi szintre kiigazított, azaz uniós szállítási költségek, valamint engedmények és visszatérítések nélküli súlyozott átlagos értékesítési árakat a kínai és indiai együttműködő exportőrök által az uniós piacon az első független vevő részére alkalmazott, azaz engedmények nélküli és szükség esetén - megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket - az uniós határparitáson számított CIF-árhoz igazított megfelelő súlyozott átlagárakkal.
(68)
Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszak során a Kínából és Indiából származó, az Unióban értékesített dömpingelt érintett termék ára 16,9-34,6 %-kal alákínált az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. Az alákínáláshoz kedvezőtlen piaci ártendenciák és jelentős árcsökkenés is társult.
6. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE
6.1. Előzetes megjegyzések
(69)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata magában foglalta minden olyan gazdasági tényező és mutató értékelését, amely az uniós gazdasági ágazat 2007 és a vizsgálati időszak vége közötti helyzetére vonatkozik.
(70)
A makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési mennyiségek, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, bérek, a dömpingkülönbözet mértéke) az uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték, míg a mikrogazdasági mutatókat (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, a beruházások megtérülése, tőkebevonási és beruházásnövelési képesség, gyártási költségek) az egyetlen együttműködő uniós gyártó által benyújtott, megfelelően ellenőrzött kérdőívekből nyert adatokra alapozták.
(71)
Tekintettel arra, hogy a kárelemzéshez használt adatok főleg csak egyetlen forrásból származnak, az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat az alaprendelet 19. cikkének megfelelően indexálni kellett a bizalmas adatok védelmében.
6.2. Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok (makrogazdasági mutatók)
6.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
4. táblázat
A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Teljes termelés
100
101
89
106
Teljes termelési kapacitás
100
100
77
77
Teljes kapacitáskihasználás
100
101
116
138
(72)
A táblázat az uniós gazdasági ágazat, valamint 2007 és 2008 esetében egy további, az oxálsavgyártással 2008-ban felhagyó uniós gyártó termelésére, termelési kapacitására és kapacitáskihasználására vonatkozó adatokat tartalmaz.
(73)
Amint azt a táblázat mutatja, az uniós gazdasági ágazat termelése viszonylag stabil volt 2007-ben és 2008-ban, majd 2009-ben meredeken visszaesett. A vizsgálati időszakban a termelés nőtt. A figyelembe vett időszak során a termelés összességében 6 %-kal nőtt.
(74)
Abból következően, hogy egy uniós gyártó 2008 folyamán bezárta gyártóüzemét, az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása 2008-ban meredeken, 23 %-kal visszaesett.
(75)
E két tényező, azaz a termelés mennyiségének növekedése és a harmadik uniós gyártó termelési egységének bezárását követően a termelési kapacitást illetően 2008-tól jelentkező csökkenés együttesen azt eredményezte, hogy a figyelembe vett időszak folyamán jelentősen, 38 %-kal növekedett a kapacitáskihasználás.
6.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
5. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Összes értékesítés
100
97
61
86
Piaci részesedés (%)
100
79
99
91
(76)
2007-ben és 2008-ban az értékesítési volumenbe beletartoztak a termeléssel 2008-ban felhagyó uniós gyártó értékesítései is.
(77)
Míg az uniós fogyasztás a figyelembe vett időszakban 5 %-kal csökkent (lásd az (58) preambulumbekezdést), ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független vevők részére értékesített érintett termék mennyisége 14 %-kal csökkent, ami a piaci részesedés 9 %-ának elvesztését jelentette.
(78)
A figyelembe vett időszak fejleményeit tekintve az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének 14 %-os visszaesése sokkal jelentősebb volt, mint az uniós fogyasztás 5 %-os csökkenése. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is jelentősen, 9 százalékponttal csökkent ugyanebben az időszakban.
6.2.3. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
6. táblázat
Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Munkavállalók összlétszáma
100
119
108
96
Teljes termelékenység (egység/munkavállaló)
100
85
83
111
Éves bérek összesen
100
121
110
99
Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség
100
119
118
104
(79)
A munkavállalók száma a figyelembe vett időszakban 4 %-kal csökkent. Meg kell jegyezni, hogy az oxálsavgyártás nem munkaerő-igényes.
(80)
A figyelembe vett időszak során a munkavállalónkénti teljes termelékenység 11 %-kal növekedett, mert miközben a munkavállalók száma visszaesett, a termelés nőtt.
(81)
A teljes figyelembe vett időszak folyamán a bérek 1 %-kal csökkentek. A bérek 2007 és 2008 közötti 21 %-os növekedését követően a vizsgálati időszak végéig folyamatosan csökkentek.
6.2.4. A tényleges dömpingkülönbözet nagysága
(82)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakasz ismerteti. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Továbbá, tekintettel a dömpingelt behozatal mennyiségére és áraira, a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
6.3. Az együttműködő uniós gyártóra vonatkozó adatok (mikrogazdasági mutatók)
6.3.1. Általános észrevétel
(83)
A mikrogazdasági mutatók (értékesítési árak, gyártási költségek, készletek, nyereségesség, pénzforgalom, a beruházások megtérülése, tőkebevonási és beruházásnövelési képesség) elemzésére csak a panaszos szintjén került sor, mivel, amint az a (70) preambulumbekezdésből kiderül, a másik uniós gyártótól nem érkeztek adatok.
6.3.2. Az együttműködő uniós gyártó átlagos egységárai és a gyártási költség
7. táblázat
Értékesítési árak
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Átlagos értékesítési egységár
100
143
136
131
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(84)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független vevők részére alkalmazott, gyártelepi szinten számított átlagos értékesítési árak 31 %-kal nőttek.
8. táblázat
Gyártási költségek
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Átlagos gyártási költségek/tonna
100
103
102
98
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(85)
A vizsgálatból kiderült, hogy az együttműködő uniós gyártó átlagos gyártási költsége viszonylag stabil maradt évekig, ami a gyártási folyamatok komoly beruházások (lásd a 9. és 11. táblázatot) révén lehetővé vált folyamatos fejlesztésének volt köszönhető.
6.3.3. Készletek
(86)
Az érintett termék természetéből adódóan nincsenek készletek. Az érintett termék gyorsan kiszárad, majd megkeményedik, ezért a termék csak azonnali szállítási feltétel esetén kerül gyártásra.
6.3.4. Nyereségesség, pénzforgalom, a beruházások megtérülése, tőkebevonási és beruházásnövelési képesség
9. táblázat
Nyereségesség
(Index 2007 = - 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Nyereségesség (az EU-ban)
- 100
4
-2
3
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(87)
A hasonló termékre vonatkozó nyereségességet úgy állapították meg, hogy meghatározták, hogy a hasonló termék panaszos általi értékesítéséből származó, adózás előtti nettó haszon hány százaléka az említett értékesítések forgalmának.
(88)
Azt követően, hogy a panaszos 2007-ben drámai veszteségeket ért el, 2008-ban kismértékű nyereségre tett szert, majd 2009-ben ismét veszteséges volt. Amint a 8. táblázatból kiderül, a vizsgálati időszakban a panaszos kismértékű nyereséget termelt a gyártási költségek egyes elemeit érintő csökkenés folytán.
10. táblázat
Pénzforgalom
(Index 2007 = - 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Pénzforgalom
- 100
3 054
1 994
868
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(89)
A pénzforgalom alakulásában tapasztalható tendencia, amely szerint a gazdasági ágazat képes tevékenységei önfinanszírozására, nagyrészben a nyereségesség fejlődését tükrözi. Ennélfogva 2007-ben negatív volt a pénzforgalom, és bár 2008-ban volt némi javulás, 2008 és a vizsgálati időszak között csökkent, gyengítve ezzel az együttműködő uniós gyártó pénzügyi helyzetét.
11. táblázat
Beruházások
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Összes beruházás
100
111
185
277
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(90)
A táblázatból kiderül, hogy a panaszos növelte az érintett termékkel kapcsolatos beruházásait, akkor is, amikor alacsony volt a nyereségessége. A beruházások elsősorban a hatékonyság fejlesztését célzó új gyártóeszközök és új gyártási folyamatok bevezetésére irányultak. A beruházások növekedése azt mutatja, hogy az ágazatnak nem voltak tőkebevonási nehézségei, ami az ágazat folyamatos életképességét bizonyítja.
(91)
A figyelembe vett időszak során a beruházások 177 %-kal nőttek.
(92)
A gyártási folyamatok fejlesztését célzó beruházásnövelés révén a tőkeigényes ágazat megmutatta, hogy képes a tőkebevonásra, annak ellenére, hogy ezt a képességet az értékesítések visszaesése és a pénzforgalom ösztönzését érintő növekvő nehézségek is akadályozták.
12. táblázat
Beruházások megtérülése
(Index 2007 = - 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Beruházások megtérülése
- 100
13
-14
-51
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(93)
A beruházások növekedése ellenére az érintett termékre vonatkozó beruházások megtérülése nem érte el a várt szintet. Bár 2008-ban volt némi javulás, a figyelembe vett időszakban negatív maradt a beruházások megtérülése.
(94)
Az ágazat növekedése ezért korlátozott és az elmúlt évek beruházásaihoz viszonyítva egyértelműen aránytalan.
7. A KÁRRA VONATKOZÓ KÖVETKEZTETÉS
(95)
A vizsgálatból kiderült, hogy egyes kármutatók kedvező tendenciát mutatnak: a termelés mennyisége 6 %-kal nőtt, a kapacitáskihasználás 38 %-kal nőtt, a beruházások 177 %-kal nőttek, lehetővé téve a vállalkozás számára, hogy némi relatív nyereséget érjen el (a 2007. évi jelentős veszteség utáni kismértékű nyereség a vizsgálati időszakban). Azonban - amint az előzőekből kiderül - a figyelembe vett időszak során számos, az uniós ágazat gazdasági helyzetére vonatkozó mutató jelentősen romlott.
(96)
Az egyik uniós gyártó gyártóüzemének bezárását követően az értékesítési volumen 14 %-kal csökkent. A foglalkoztatást 4 %-kal csökkenteni kellett, a termelési kapacitás pedig 23 %-kal visszaesett. Míg a fogyasztás csak 5 %-kal csökkent, a piaci részesedés csökkenése majdnem 9 % volt. Ennélfogva a nyereségesség alacsony volt, kedvezőtlenül hatva a beruházások megtérülésére és a pénzforgalomra, különösen 2008 és a vizsgálati időszak között. A nyereségesség szintje a figyelembe vett időszakban javult, de a vizsgálati időszakban nagyon alacsony maradt, és középtávon nem elegendő a termelés fenntartására.
(97)
A termelés ugyan összességében nőtt, de az uniós gazdasági ágazat jelentős piaci részesedést veszített. Ugyanakkor az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedést mutatott.
(98)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak folyamán jelentős kár érte.
8. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
8.1. Bevezetés
(99)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal okozta-e. Annak érdekében, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne írják a dömpingelt behozatal számlájára, megvizsgálták a dömpingelt behozataltól eltérő azon ismert tényezőket is, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak.
8.2. A dömpingelt behozatal hatása
(100)
A figyelembe vett időszakban az Unióban az oxálsavfogyasztás 5 %-kal csökkent, míg az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal több mint 4 %-kal nőtt. A dömpingelt behozatal 2007 és 2008 között nőtt a legnagyobb mértékben, mégpedig 54 %-kal. Az érintett országokból érkező behozatal piaci részesedése 2007 és 2008 között 25 %-kal nőtt, ami egybevág az uniós gazdasági ágazat ugyanezen időszakhoz kötődő 21 %-os piacvesztésével.
(101)
Míg az átlagos importárak 16 %-kal nőttek a figyelembe vett időszak során, az importárak a vizsgálati időszakban átlagosan 21,9 %-kal kínáltak alá az együttműködő uniós gyártó árainak, ezzel árnyomást fejtettek ki az uniós piacon, és megakadályozták az együttműködő uniós gyártót abban, hogy nyereségesebb szintre emelje árait.
(102)
Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene jelentősen (- 14 %-kal) visszaesett. Az értékesítések csökkenése azonban sokkal hangsúlyosabb volt, mint a keresletcsökkenés, és ez a piaci részesedés 9 %-os visszaeséséhez vezetett. Az érintett országok piaci részesedése ugyanakkor 10 %-kal nőtt. Ez arra utal, hogy az uniós ágazat piaci részesedésének nagy részét az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal vette át.
(103)
A Bizottság ezért úgy véli, hogy az érintett országokból érkező olcsó dömpingelt behozatal által az uniós piacra gyakorolt folyamatos nyomás nem tette lehetővé az uniós ágazat számára, hogy értékesítési árait a megnövekedett nyersanyag- és energiaköltségekhez igazítsa. Ez az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenéséhez és tartósan alacsony szintű nyereségességhez vezetett.
(104)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az érintett országokból érkező olcsó dömpingelt behozatal áradata nagyon kedvezőtlenül befolyásolta az uniós ágazat gazdasági helyzetét.
8.3. Egyéb tényezők hatása
(105)
Az okozati összefüggés kapcsán megvizsgált egyéb tényezők a kereslet alakulása az uniós piacon, a nyersanyagárak, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az érintett termék más országokból érkező behozatala, a gazdasági ágazat kötött oxálsav-felhasználása, valamint a gazdasági válság voltak.
8.3.1. A kereslet alakulása az uniós piacon
(106)
Amint az az 1. táblázatból kitűnik, az oxálsavfogyasztás 2008-ban 24 %-kal nőtt, a következő év folyamán 39 %-kal csökkent, majd a vizsgálati időszak alatt ismét nőtt az Unióban. A figyelembe vett időszak alatt a fogyasztás összességében 5 %-kal csökkent az EU piacán. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat veszített a piaci részesedéséből.
(107)
Bár a vizsgálat feltárta, hogy az érintett országokból érkező behozatalt is érintette az uniós piacon 2009-ben jelentkező kereslet-visszaesés, ki kell emelni, hogy a figyelembe vett időszak során az érintett országok exportőreinek a dömpingelt behozatallal a piacra gyakorolt árnyomás révén sikerült növelniük értékesítési volumenüket és piaci részesedésüket.
(108)
Ennek megfelelően a Bizottság ideiglenesen úgy véli, hogy az uniós ágazat gazdasági helyzetének romlását főként az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal áradata és az érintett országok exportőrei által gyakorolt alákínálás okozta, nem pedig a csökkenő fogyasztás. Bár a fogyasztás csökkenése hozzájárult a kárhoz, ez nem törte meg a dömpingelt behozatal növekedése és az elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.
8.3.2. A fő nyersanyag ára
(109)
Amint a 8. táblázat mutatja, a gyártás átlagköltsége a fő nyersanyag (cukor) költségeiben jelentkező meredek emelkedés ellenére viszonylag állandó maradt. A vizsgálatból valóban kiderült, hogy az együttműködő uniós gyártó gyártási költségei nem követték az oxálsavgyártás egyik fő nyersanyaga árának mozgását. Az együttműködő uniós gyártó által a gyártási folyamatai fejlesztése érdekében végrehajtott beruházások tompították a cukor átlagárában a figyelembe vett időszak folyamán jelentkező meredek, 50 %-os emelkedés hatását. Ezért a nettó hatás összességében a gyártási költségek 12 %-os csökkenése volt. Mindazonáltal, amint a 7. táblázat mutatja, az értékesítési egységár 31 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Megállapítást nyert, hogy az érintett országok exportőreire ugyanazok a gazdasági körülmények vonatkoztak a nyersanyagárak alakulását illetően, mivel a behozatal egységárai ugyanazt a tendenciát követték, mint az együttműködő uniós gyártó értékesítési egységárai, jóllehet alacsonyabb szinten.
(110)
Kárt okozó dömping hiányában az lett volna várható, hogy az árak rendszeresen módosulnak, ezáltal tükrözik a gyártási költségek különböző összetevőinek változásait. Ez azonban nem így történt. Az együttműködő uniós gyártó nem tudott e tőkeigényes gyártáshoz szükséges stabil nyereségkulcsot elérni, és a pénzforgalma is csökkent.
(111)
Ez alapján a Bizottság ideiglenesen úgy véli, hogy az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal, amellyel az együttműködő uniós gyártó árai alá kínáltak, lenyomta az árakat az uniós piacon, és megakadályozta az együttműködő uniós gyártót abban, hogy növelje eladásait a költségei fedezése vagy ésszerű mértékű nyereségesség elérése érdekében.
(112)
Mivel a nyersanyagárak az érintett országok exportőreit is érintették, a Bizottság arra az ideiglenes megállapításra jutott, hogy a nyersanyagárak emelkedése nem lehetett hatással az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszakban elszenvedett jelentős kárra.
8.3.3. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
13. táblázat
Exportvolumen és egységárak
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Export (tonna)
100
80
140
152
Átlagos exportár
100
104
103
91
Forrás: kitöltött kérdőívek.
(113)
A Bizottság az exportteljesítményt is megvizsgálta, mint olyan - a dömpingelt behozatalon kívüli - ismert tényezőt, amely szintén kárt okozhatott az uniós ágazatnak, hogy megbizonyosodjon arról, hogy az ezen egyéb tényezők által esetlegesen felmerülő károkozás nem a dömpingelt behozataloknak tulajdonítható.
(114)
Az elemzés szerint az együttműködő uniós gyártó nem kapcsolódó felek részére történő exportértékesítései az összes értékesítések fontos részét (körülbelül 30 %-át) képezték. A figyelembe vett időszakban az együttműködő uniós gyártó exportvolumene 52 %-kal nőtt, miközben az exportértékesítések egységára jelentős mértékben csökkent, ellentétben az együttműködő uniós gyártó Unión belüli értékesítési árával, amely jelentősen nőtt. A vizsgálat feltárta, hogy a kivitel fontos szerepet játszott a kapacitáskihasználás magas szinten tartásában, amely a fix költségeknek és a gépészeti beruházások költségeinek a fedezésére irányult. Noha az exportértékesítések alacsonyabb áron történtek, mint az uniós piacon zajló értékesítések, ezeket az alacsony árakat az exportpiacokon az érintett országok exportőreinek olcsó oxálsavával folyó verseny eredményezte. A vizsgálatból kiderült, hogy ez a kivitel lehetővé tette az együttműködő uniós gyártó számára, hogy enyhítse az uniós piacon elszenvedett kárt, így nem töri meg az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
8.3.4. Egyéb harmadik országokból érkező behozatal
(115)
Mivel az érintett országokon kívül más országból nem érkezett behozatal, ez az elem nem gyakorolt hatást az uniós piacra.
8.3.5. Kötött felhasználás
(116)
Amint az (52)-(55) preambulumbekezdés említi, a kötött felhasználás az egyik uniós gyártón belüli kötött áthelyezésre korlátozódik, amely során az oxálsavat a vállalkozáson belül oxaláttá alakítják. Az oxalátok értékesítéséből származó nyereség jelentős, és az oxálsavból eredő veszteségek ellenére valóban lehetővé tette a gyártó számára tevékenysége folytatását. Ezért ez az elem nem járul hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárhoz.
8.3.6. Gazdasági válság
(117)
A gazdasági válság következtében 2009-ben az uniós oxálsavfogyasztás 2008-hoz képest megfeleződött, ami hozzájárult ahhoz, hogy csökkent az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene (- 40 %) és értéke (- 45 %). Az árak 5 %-os csökkentésével azonban az ágazat képes volt ebben az időszakban piaci részesedést szerezni (11 %) és így a lehető legkisebbre csökkenteni a válság káros hatásait. Az ágazat valóban közel nullszaldós volt 2009-ben.
(118)
Jóllehet a gazdasági válság hozzájárulhatott 2008-2009-ben az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítményéhez, összességében ez nem tekinthető olyan hatásnak, amely megtörné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete közötti okozati összefüggést.
8.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(119)
A fenti elemzés bebizonyította, hogy a figyelembe vett időszakban az érintett országok értékesítési mennyisége és piaci részesedése nőtt. Azt is megállapították továbbá, hogy a behozatal olyan dömpingelt áron történt, amely jelentősen - mintegy 22 %-kal - alacsonyabb volt az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak folyamán az érintett termékért kért uniós piaci árnál.
(120)
Az érintett országokból érkező olcsó dömpingelt behozatal mennyisége és piaci részesedése annak ellenére nőtt, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós piacon összességében csökkent a kereslet. A behozatal növekvő piaci részesedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének kedvezőtlen alakulásával ugyanabban az időszakban. A fenti adatokból megfigyelhető ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzetét jellemző fő mutatók romlása is.
(121)
Az uniós fogyasztás 2009. évi visszaesése kedvezőtlenül érintette az uniós gazdasági ágazat teljesítményét. Összességében azonban ez és a többi tényező nem tekinthető olyan hatásnak, amely megtörné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete közötti okozati összefüggést.
(122)
A fenti elemzés alapján - amely egyértelműen elkülönítette az összes ismert tényező uniós ágazatra gyakorolt hatásait a dömpingelt behozatal káros hatásaitól - ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy az érintett országokból érkező behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
9. AZ UNIÓS ÉRDEK
9.1. Előzetes megjegyzés
(123)
A Bizottság az alaprendelet 21. cikke alapján megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére fennáll-e olyan kényszerítő erejű ok, amely alapján azt kellene megállapítani, hogy ebben a konkrét esetben az ideiglenes dömpingellenes intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek elemzése valamennyi érintett érdek megítélésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit is.
9.2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(124)
Az uniós gazdasági ágazat két gyártóból áll, amelyeknek az üzemei az Unió különböző tagállamaiban találhatók; ezek 30-50 főt foglalkoztatnak közvetlenül a hasonló termék gyártása és értékesítése terén.
(125)
A két uniós gyártó egyike nem kifogásolta a vizsgálat megindítását, további információkat azonban nem adott, és nem működött együtt a vizsgálatban.
(126)
Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Emlékeztetni kell arra, hogy a figyelembe vett időszak alatt a legjelentősebb kármutatók kedvezőtlen tendenciát mutattak. Különösen az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, így a nyereségesség, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése volt súlyosan érintett. Intézkedések hiányában a Bizottság úgy véli, hogy az oxálsavszektor élénkítése nem lesz elegendő ahhoz, hogy lehetővé tegye az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének orvoslását, amely még tovább romolhat.
(127)
Az intézkedések elrendelése várhatóan helyreállítja az uniós piac hatékony és tisztességes kereskedelmi feltételeit, és lehetővé teszi, hogy az uniós gazdasági ágazat az oxálsav árait úgy igazítsa ki, hogy azok tükrözzék a gyártási költséget. Az intézkedések elrendelése feltehetően lehetővé tenné, hogy az uniós gazdasági ágazat visszaszerezze a figyelembe vett időszak alatt elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét, ami tovább javítaná a gazdasági helyzetét és nyereségességét.
(128)
Ezért a Bizottság megállapította, hogy a Kínából és Indiából származó oxálsav behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.
9.3. Az importőrök érdeke
(129)
Nyolc nem kapcsolódó importőrtől érkezett válasz a kérdőívekre. Hárman közülük csak kis mennyiségben importáltak az érintett termékből, és az árnövekedést át tudták hárítani ügyfeleikre. Néhányan jelezték, hogy dömpingellenes vámok kivetése esetén lehet, hogy megfontolnák, hogy kiveszik a terméket a termékkörükből.
(130)
A negyedik importőr azt állította, hogy ügyfelei aktív feldolgozási rendszert használhattak minden végtermékükhöz oxálsavat használva a gyártási folyamatban, és újra kivihették az EU-n kívülre. Ennek megfelelően erre az importőrre a dömpingellenes intézkedések hatása nem lenne jelentős.
(131)
A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen megállapítja, hogy az intézkedések elrendelésének nem lesz jelentős hatása az importőrökre. Az oxálsav esetében az importőrök haszonkulcsai általában figyelemreméltóan magasak, és az importőrök arra számítanak, hogy az áremelkedéseket át tudják hárítani vevőikre.
9.4. A felhasználók érdeke
(132)
Az együttműködő felhasználók az uniós oxálsavfogyasztás 22 %-át adták a vizsgálati időszak folyamán. A vizsgálatból kiderült, hogy a nyers oxálsav és a finomított oxálsav felhasználása közötti különbségtétel helyénvaló az uniós érdekre vonatkozó elemzéshez a felhasználók szempontjából. Az együttműködő uniós gyártó nyers oxálsavat gyárt, míg a másik, nem együttműködő uniós gyártó finomított oxálsavat, amelyet főként a gyógyszert, élelmiszert és finom fémport előállító szektorban használnak.
(133)
A nyers oxálsav felhasználói szerint az intézkedések elrendelése nyomán az együttműködő uniós gazdasági ágazat, amely az egyetlen uniós szállító, megemelné az árakat. Másrészt a felhasználók azt is megemlítették, hogy a külföldi behozataltól való teljes függést is el kellene kerülni.
(134)
A tisztító- és fehérítőszereket gyártó felhasználók számára az oxálsav ráfordításaiknak csak egy kis részét jelenti, és valószínűleg át tudnák hárítani a dömpingellenes vámból eredő áremelkedést az ügyfeleikre, vagy meg tudnák változtatni termékeik összetételét, hogy ahol lehetséges, oxálsav helyett helyettesítő terméket használjanak.
(135)
A csiszolószereket gyártó felhasználók számára az oxálsav jelenti a ráfordítási költségeik fő részét, és nem helyettesíthető. Az Unión kívüli gyártók jelentette verseny miatt nem valószínű, hogy a felhasználók teljesen át tudnák hárítani az áremelkedést az ügyfeleikre. A gyártók termékeik 95 %-át azonban az EU-n kívülre exportálják, és az aktív feldolgozási rendszer keretében visszaigényelhetnék a vámot.
(136)
Az oxálsav más célra, például fémhulladék újrahasznosítására történő alkalmazása során a felhasználók számára az oxálsav fontos részét képezi a végtermék teljes gyártási költségének. A végtermék piaca nagyon ingatag. Az oxálsav nem helyettesíthető a gyártási folyamatban. A fő uniós fémhulladék-újrahasznosító jelenleg az uniós gyártóktól szerzi be az összes oxálsavat. A dömpingellenes vámok kivetésével az ágazat olyan helyzetbe kerül, hogy dönthet az áremelésről, és ha emelni kívánja árait, akkor azt milyen mértékben teszi annak érdekében, hogy előnye származzon a vámkivetésből. Ezért nem egyértelmű, hogy az intézkedések elrendelése milyen hatást gyakorol e felhasználóra. Mivel azonban ez a felhasználó jelenleg alacsony nyereséggel értékesíti a végterméket, az áremelkedés hátrányos lehet, amennyiben a vállalkozás nem tudja áthárítani azt.
(137)
A finomított oxálsavat többek között bizonyos fémekből fémpor előállítására használják. Az oxálsav a teljes gyártási költség tetemes részét képviseli. Ebben a gyártási folyamatban az oxálsav nem helyettesíthető. Ugyanakkor a nyereség jelentős lehet ebben a szektorban. Mivel ebben a szektorban az éves szerződések megszokottak, rövid távon nem lesz egyszerű az áremelkedés áthárítása. Szem előtt tartva azonban, hogy a legalacsonyabb javasolt vámtétel 14,6 %, és hogy az elért nyereség magas, az áremelkedés terheinek átvállalása rövid távon lehetségesnek tűnik.
(138)
Az egyik felhasználó szerint a finomított oxálsav iránti kereslet meghaladta a termelést. E tekintetben megállapították, hogy a finomított oxálsav gyártása és fogyasztása közötti rés az Unióban évente mintegy 1 000-2 000 tonna volt. Mivel a végterméket, amelynek gyártási folyamata során a finomított oxálsavat felhasználják, zömében exportálják, a felhasználók, ha akarnak, bármikor működhetnek az aktív feldolgozási rendszer keretében.
9.5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(139)
A fenti szempontokat figyelembe véve a Bizottság ideiglenesen megállapította, hogy az uniós érdekre vonatkozó, rendelkezésre álló információk alapján összességében nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából és Indiából származó oxálsav behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelése ellen.
10. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
10.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(140)
A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(141)
Ezen intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vámot.
(142)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám kiszámításakor figyelembe vették, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a gyártási költségeit fedezni tudja, és hogy olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet egy ilyen fajta iparág ebben az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből ésszerűen elérhetne. A Bizottság úgy véli, hogy a dömpingelt behozatal nélkül elérhető haszon a forgalom 8 %-a, és ez a haszonkulcs tekinthető annak a megfelelő minimumnak, amelynek realizálását az uniós gazdasági ágazat a kárt okozó dömping hiányában elvárhatta volna.
(143)
Ennek alapján kiszámították az uniós gazdasági ágazat és a hasonló termék vonatkozásában kárt nem okozó árat. A kárt nem okozó ár kiszámítása úgy történt, hogy a fent említett 8 %-os haszonkulcsot hozzáadták a gyártási költségekhez.
(144)
Ezt követően a szükséges áremelést az alapján határozták meg, hogy terméktípusonként összehasonlították az együttműködő kínai és indiai exportáló gyártók behozatali költségekre és vámokra figyelemmel megfelelően kiigazított, súlyozott átlagos importárát az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban az uniós piacon értékesített terméktípusok kárt nem okozó árával. Az összehasonlításból származó különbséget az összehasonlított típusok átlagos CIF-importértékének százalékában fejezték ki.
10.2. Ideiglenes intézkedések
(145)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Kínából és Indiából származó behozatalra a dömping- és a kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - a kisebb vámtétel szabályával összhangban - ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni.
(146)
Az e rendeletben meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételek meghatározása e vizsgálat megállapításai alapján történt. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalkozásokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezeket a vámtételeket (ellentétben a minden más vállalkozásra alkalmazandó országos vámmal) kizárólag a Kínából és Indiából származó, az említett vállalkozások mint egyedi jogi személyek által előállított termékek behozatalára kell alkalmazni. A rendelet rendelkező részében külön nem említett vállalkozások - ideértve a külön említett vállalkozásokhoz kapcsolódó vállalkozásokat is - által gyártott behozott termékekre nem ezeket a vámtételeket, hanem a minden más vállalkozásra alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni.
(147)
Az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a vállalkozás nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártó vagy értékesítő egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (3) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalkozásnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártó és értékesítő egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalkozások listájának aktualizálásával megfelelően módosítják.
(148)
A dömpingellenes vám megfelelő érvényesítésének biztosítása érdekében a maradványvámszintet az együtt nem működő exportáló gyártók mellett azokra a gyártókra is alkalmazni kell, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(149)
A megállapított dömping- és kárkülönbözetek a következők:
Ország
Vállalkozás
Dömpingkülönbözet
%
Kárkülönbözet
%
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Minden más vállalkozás
43,6
50,7
Kína
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd és Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Minden más vállalkozás
52,2
66,3
11. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(150)
Az Európai Bizottság felkér minden olyan kínai exportáló oxálsavgyártót, amely eddig nem jelentkezett, mert úgy vélte, nem felel meg sem a piacgazdasági elbánás, sem az egyéni elbánás kritériumainak, ugyanakkor úgy véli, hogy külön vámtétel megállapítására lenne szükség, hogy jelentkezzen a Bizottságnál e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában (4) történt kihirdetését követő naptól számított tíz napon belül.
(151)
A felelősségteljes ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat, illetve meghallgatást kérhetnek.
(152)
Az e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenesek, a végleges megállapítások céljából sor kerülhet a felülvizsgálatukra,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A jelenleg az ex 2917 11 00 KN-kód (TARIC-kód: 2917110091) alá tartozó, Indiából és Kínából származó, mind dihidrát (CUS-szám: 0028635-1, CAS-szám: 6153-56-6), mind anhidrid (CUS-szám: 0021238-4, CAS-szám: 144-62-7) formában, akár vizes oldatban, akár nem abban előforduló oxálsav behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.
(2) Az alábbi vállalkozások által előállított, az (1) bekezdésben leírt termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó ára alapján alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke a következő:
Ország
Vállalkozás
Ideiglenes vám
%
TARIC kiegészítő kód
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Minden más vállalkozás
43,6
B999
Kína
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd, Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Minden más vállalkozás
52,2
B999
(3) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül e rendelet alkalmazására vonatkozóan észrevételeket tehetnek.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. október 19-én.