РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 февруари 2012 година
относно Държавна помощ № SA.29608 (C37/10) приведена в действие от Унгария за рекапитализацията на FHB Jelzálogbank Nyrt
(нотифицирано под номер C(2012) 1021)
(само текстът на английски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2014/296/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си съгласно горепосочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I ПРОЦЕДУРА
(1)
На 25 март 2009 г. унгарските органи отпуснаха на FHB Jelzálogbank Nyrt (наричано по-долу „FHB“ или „банката“) средносрочен държавен заем в размер на 120 млрд. унгарски форинта (HUF) (приблизително 410 (2) млн. EUR) по схемата за ликвидност за унгарските банки, която е одобрена от Комисията на 14 януари 2010 г. (3) На 31 март 2009 г. унгарските органи рекапитализират FHB със сума в размер на 30 млрд. HUF (приблизително 100 млн. EUR) под формата на нова емисия на привилегировани акции със специално право на дивидент плюс едно право на глас, отпусната на 31 март 2009 г. по одобрената от Комисията схема за предоставяне на гаранции и рекапитализация (4).
(2)
С писма от 3 април, 13 май, 14 юли и 11 септември 2009 г. Комисията поиска информация от унгарските органи по отношение на условията на рекапитализацията. Унгарските органи отговориха с писма от 24 април, 2 юни, 12 август и 9 октомври 2009 г.
(3)
Поради съмненията относно доброто състояние на банката към момента на рекапитализацията, на 19 октомври 2009 г. Комисията поиска от унгарските органи да представят план за преструктуриране на FHB в съответствие със Съобщението на Комисията относно връщане на жизнеспособността и оценка на мерките за преструктуриране във финансовия сектор според правилата за държавна помощ в настоящата криза (5) (наричано по-долу „Съобщение относно преструктурирането“). На 12 и 19 ноември 2009 г. унгарските органи представиха допълнителна информация, а на 26 януари 2010 г. - проект на план за преструктуриране.
(4)
На 19 февруари 2010 г. FHB погаси пълния размер на рекапитализацията към държавата.
(5)
С писма от 24 и 25 март 2010 г. унгарските органи представиха на Комисията допълнителна информация. На 21 април 2010 г. FHB проведе общо събрание на акционерите, на което FHB взе решение да заплати възнаграждение на държавата за рекапитализацията, след което Комисията поиска информация с писмо от 22 април 2010 г.
(6)
С писма от 2 юни и 1 октомври 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация. Унгарските органи представиха допълнителната информация с писмо от 11 юни 2010 г.
(7)
На 15 юни 2010 г. унгарските органи представиха актуализиран план за преструктуриране, към който на 30 септември 2010 г. бяха изпратени допълнителни съществено важни данни.
(8)
С писма от 18 юни, 28 юли и 5 октомври 2010 г. унгарските органи представиха допълнителна информация, а с писмо от 29 октомври 2010 г. уведомиха Комисията, че FHB е заплатила възнаграждение за рекапитализацията.
(9)
На 16 декември 2010 г. Комисията взе решение да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Договора“) по отношение на мерките за помощ в полза на FHB. След това унгарските органи поискаха от Комисията да измени това решение, тъй като определени части от него не били правилни и актуални. По тази причина решението беше заменено с ново решение от 24 януари 2011 г. (6) (наричано по-долу „решението за откриване“). С писмо от 24 януари 2011 г. Комисията уведоми унгарските органи, че е решила да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора по отношение на мярката за помощ. Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 18 юни 2011 г. Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на мярката.
(10)
С писмо от 2 март 2011 г. унгарските органи представиха мненията си относно решението за откриване на Комисията от 24 януари 2011 г., съгласно което беше открита официална процедура по разследване по отношение на отпусната на FHB мярка. Тези забележки бяха допълнени с мненията, получени от FHB с писмо от 11 юли 2011 г.
(11)
С писмо от 18 юли 2011 г. трета страна (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Асоциация на унгарските ипотечни банки) представи мненията си относно решението за откриване на Комисията.
(12)
С писмо от 3 октомври 2011 г. унгарските органи представиха още една актуализация на плана за преструктуриране и допълнителна информация относно погасяването на рекапитализацията към унгарската държава.
(13)
На 15 декември 2011 г. беше подписано ново споразумение между FHB и унгарската държава, съгласно което банката се ангажира да заплати на държавата възнаграждението, което първоначално е било договорено в споразумението за рекапитализация.
II. ОПИСАНИЕ НА ПОЛУЧАТЕЛЯ НА ПОМОЩТА
1.1. ПОЛУЧАТЕЛ НА ПОМОЩТА
(14)
FHB е създадена през 1997 г. от държавата. Държавата постепенно разпродаде своя дял в FHB. През 2003 г. FHB беше листвана на Будапещката фондова борса, а през месец август 2007 г. държавата намали своя мажоритарен дял в банката до малко над 4 %.
(15)
Първоначално FHB е създадена като ипотечна банка, която да насърчава използването на ипотечни облигации. Тя е била обект на строги правила по отношение на ограничената дейност, обезпеченията и специфичен надзор, за да се гарантира максимална сигурност на ипотечните облигации. В началото FHB е имала право да предоставя единствено дългосрочни ипотечни заеми и гаранции във връзка с ипотечни заеми и да сключва определени видове сделки с деривативни финансови инструменти, за да хеджира своята собствена позиция в резултат на дейността ѝ по отпускането на ипотечни заеми. Ипотечните облигации са основният източник на финансиране за нейната дейност по отпускане на заеми. Банката така също рефинансира ипотечни заеми, отпуснати от други банки.
(16)
През 2006 г. FHB приема Нов стратегически план за разширяване на своята банкова дейност и клонова мрежа, чиято цел е да се разшири нейното финансиране и оперативна база чрез навлизането на пазара на физически лица чрез FHB Commercial Bank. С течение на времето FHB започва да продава различни заемни продукти за физически лица и корпоративни клиенти, като предлага също така управление на сметки, приемане на депозити и картови услуги, чрез което разширява своята продуктова гама в пасивите.
(17)
FHB е група, която се състои от дружество майка - FHB Mortgage Bank Co. Plc - и напълно притежавани дъщерни предприятия: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd и FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Нейната дейност е съсредоточена главно на пазара на ипотечни облигации. На този пазар FHB притежава пазарен дял от 23 % (2009 г.) и е вторият по големина участник на унгарския пазар (след OTP Bank със 74 % пазарен дял). Пазарният дял на FHB на ипотечния пазар на физически лица е 4,6 % и 0,6 % - при депозитите на физически лица.
(18)
При рекапитализацията на банката през месец март 2009 г. общият ѝ баланс възлезе на 746,2 млрд. HUF. Към същата дата равнището на капиталова адекватност на банката (наричано по-долу „РКА“) възлиза на 10,5 %. Капиталовата инжекция от страна на държавата увеличава РКА на FHB на 16,1 % в края на 2009 г. (изчислено съгласно унгарските счетоводни правила).
1.2. КОНТЕКСТ
(19)
Унгария е една от държавите членки, които бяха засегнати най-сериозно от финансовата криза. Годините на прекомерни държавни разходи и бум във финансираните с кредити строителство и потребление водят до сериозен дисбаланс в икономиката дори преди кризата. Фактът, че по-голямата част от домакинските заеми са деноминирани в евро и в швейцарски франкове, и продължаващото търсене на външно финансиране правят държавата и нейния банков сектор особено уязвими към колебанията в стойността на унгарския форинт, който е значително отслабен по време на кризата.
(20)
Финансовата криза засегна Унгария в такава степен, че Международният валутен фонд (наричан по-долу „МВФ“), Европейският съюз (наричан по-долу „ЕС“) и Световната банка трябваше да предоставят на Унгария спешни заеми през месец ноември 2008 г., за да се успокои напрежението на финансовите пазари в държавата.
(21)
В отговор на сериозните смущения в унгарската икономика, предизвикани от кризата, унгарското правителство въвежда няколко мерки, целящи да подпомогнат финансовия сектор, които са финансирани съвместно от пакет на МВФ/ЕС/Световната банка. Мерките включват схема за подпомагане на ликвидността и схема за предоставяне на гаранции и рекапитализация.
(22)
Схемата за подпомагане на ликвидността (наричана по-долу „схемата за ликвидност“), създадена с Унгарския закон за публичните финанси, осигурява средства за ликвидност под формата на заеми за финансови институции. Тя е одобрена от Комисията на 14 януари 2009 г. (7) и след това няколкократно удължавана, последно до 31 декември 2011 г. (8)
(23)
С решение от 12 февруари 2009 г. (9) Комисията одобрява унгарската схема за предоставяне на гаранции и рекапитализация. По тази схема унгарската държава може да записва привилегировани акции, които се считат за капитал от първи ред в банките. Свързаната с рекапитализация част от схемата е удължавана няколкократно, последно до 31 декември 2011 г.
(24)
По схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация, ако рекапитализацията превишава 2 % от претеглените спрямо риска активи на банката (наричани по-долу „ПРА“), унгарските органи първо трябва да уведомят Комисията и да предоставят подробна оценка на причините, поради които вярват, че тази банка все пак следва да се счита за стабилна институция. Ако Комисията не приеме оценката на банката за стабилна, рекапитализацията все пак може да бъде осъществена, но възнаграждението трябва да бъде увеличено, за да се отрази по-високият риск, а на Комисията трябва да бъде представен план за преструктуриране в рамките на шест месеца от рекапитализацията.
Причини за затрудненията на FHB
(25)
Унгария е засегната сериозно от финансовата криза, което, в съчетание с други вътрешни проблеми в банковия сектор, влошава положението на унгарските банки.
(26)
FHB иска държавно подпомагане, тъй като, за разлика от много унгарски банки, тя няма дружество майка в еврозоната и, следователно, не може да получи евтино финансиране от Европейската централна банка (наричана по-долу „ЕЦБ“). Механизмите на ЕЦБ, включително различни репо механизми, са на разположение в еврозоната от есента на 2008 г. Унгарската национална банка създава механизъм в началото на 2010 г., но той улеснява единствено достъпа до финансиране в унгарски форинти, а не финансиране в евро, което, според FHB, е от съществено значение по време на най-тежкия период от кризата. (10)
(27)
Според унгарските органи рекапитализацията на FHB е била нужна, за да се гарантира платежоспособността на банката и да се противодейства на свързаните с ликвидността затруднения, пред които е изправен целият банков сектор в Унгария.
III. ОПИСАНИЕ НА МЕРКИТЕ ЗА ПОМОЩ
(28)
Предоставените от унгарските органи мерки за помощ на FHB, описани в решението за откриване на Комисията от 24 януари 2011 г., се състоят от:
-
средносрочен държавен заем по схемата за ликвидност в размер на 120 млрд. HUF (приблизително 410 млн. EUR), отпуснат на 25 март 2009 г., с падеж на 11 ноември 2012 г.,
-
рекапитализация в размер на 30 млрд. HUF (приблизително 100 млн. EUR) под формата на нова емисия на привилегировани акции със специално право на дивидент плюс едно право на глас, предоставени на 31 март 2009 г. по схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация.
(29)
В споразумението за рекапитализация между унгарските органи и FHB е определена формулата за изчисляване на процента на възнаграждението за държавата за акциите в размер на 10,49 %, което отговаря на процента на възнаграждение за стабилни банки, посочен в схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация, който следва да се заплаща под формата на дивиденти. Рекапитализацията е в размер на 9 % от ПРА на FHB, което е над прага от 2 %, определен в схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация, под който институциите - получатели на помощта, могат да се считат за стабилни. Тъй като Комисията не е уведомена за мярката преди прилагането ѝ, Комисията няма възможност да провери дали банката е трябвало да бъде считана за стабилна по схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация. Когато получателят на помощта не се счита за стабилен по схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация, се изисква план за преструктуриране и процентът на възнаграждението трябва да отразява нестабилния характер на банката и да е по-висок, отколкото процента на възнаграждение при стабилна банка.
(30)
Въпреки затрудненията си банката успява да се справя относително добре през този период: тя има стабилна капиталова позиция (РКА от 10,5 % през месец март 2009 г.) и рейтинг Baa3 от Moody's Investors Service (наричано по-долу „Moody's“), което все пак попада в категорията с инвестиционен рейтинг. През месец февруари 2010 г. по-малко от девет месеца след рекапитализацията, банката изкупува притежаваните от държавата привилегировани акции със специално право на дивидент.
(31)
Банката решава да погаси рекапитализацията въз основа на преразгледано консолидирано текущо и очаквано РКА, като се има предвид макроикономическата прогноза, използвана в нейното планиране за 2010 г., и информацията за очакваните обеми, баланси и риск от финансовия план на банката за 2010 г. Заключението от прегледа е, че, въпреки глобалната финансова криза, положението на банката към края на годината е забележимо по-добро, отколкото очакваното към момента на сключване на споразумението с унгарската държава за рекапитализацията на банката в началото на 2009 г.
(32)
FHB погасява рекапитализацията към държавата и не плаща никакво възнаграждение на държавата, което води до нарушение на споразумението за рекапитализация. (11) Банката обаче решава, че притежаваните от държавата привилегировани акции със специално право на дивидент не дават автоматично право на дивиденти и тяхната привилегированост се състои единствено в това, че банката е трябвало да плати посочения дивидент на държавата преди изплащането на дивиденти по обикновените акции. Тъй като обикновените акционери не са получили никакви дивиденти през периода, през който държавата е притежавала привилегированите акции със специално право на дивидент, според банката тя не е била длъжна да изплаща привилегировани дивиденти. Освен това от FHB заявяват, че при всички положения държавата не е притежавала привилегированите акции със специално право на дивидент, когато са били обявени дивиденти за 2009 г., тъй като обратното изкупуване на акциите е реализирано преди това.
(33)
От FHB уведомяват Комисията, че през 2010 г. банката е участвала в общоевропейски стрес-тест, координиран от Комитета на европейските банкови надзорници, в сътрудничество с ЕЦБ и Унгарския финансов надзорен орган. Стрес-тестът е съсредоточен върху капиталовата адекватност, но свързаните с ликвидността рискове не са изпитани пряко. Резултатите от теста, на база на консолидираните данни към края на 2009 г., предполагат буфер от [над 50] (12) млн. EUR от капитал от първи ред спрямо прага от 6 % равнище на адекватност на капитала от първи ред за FHB.
(34)
Със Закон CX от 2010 г. относно изменението на определени закони в областта на икономиката и финансите (наричан по-долу „Закон CX от 2010 г.“), който влиза в сила на 21 август 2010 г., унгарските органи изменят Закон CIV от 2008 г. относно стабилността на системата на финансовите посредници (наричан по-долу „Закона за стабилизацията“). Със Закон CX от 2010 г. се въвежда със задна дата законово право на унгарската държава да изисква възнаграждение от FHB по отношение на рекапитализацията, въпреки че унгарската държава вече не е акционер към момента на провеждане на събранието на акционерите на FHB, на което е взето решението за изплащане на дивиденти.
(35)
На 28 октомври 2010 г. унгарската държава и FHB подписват споразумение, според което FHB трябва да плати възнаграждение в размер на 890 млн. HUF на унгарската държава за рекапитализацията плюс лихва за забавено плащане в размер на 11 726 786 HUF.
(36)
По предположения равнището на възнаграждението е определено въз основа на условията на схемата за ликвидност. Унгарските органи заявяват, че рекапитализацията е предоставена от същия източник на финансиране, както и подпомагането за ликвидност, под формата на заем и поради тази причина възнаграждението за рекапитализацията и за подпомагането за ликвидност е следвало да бъдат еднакви. Капиталът е предоставен на разположение на FHB на 6 май 2009 г. и е възстановен на 19 февруари 2010 г. Приложеният в крайна сметка лихвен процент е същият като заплатения за заема лихвен процент от приблизително 400 млн. EUR. Според предоставената от унгарските органи информация полученият среден месечен лихвен процент е между 3,79 % и 4,08 %. Действителният размер е изчисляван на седмична база. Според предоставената от унгарските органи информация пълният размер на възнаграждението от 890 млн. HUF е платен в края на 2010 г.
(37)
Лихвите за забавено плащане са начислени в съответствие с публикувания от Комисията унгарски референтен процент от 5,97 % (13), увеличен със 100 базисни пункта. Лихвата за забавено плащане е изчислена за периода от 21 август 2010 г., когато влиза в сила измененият Закон за стабилизацията, до 28 октомври 2010 г., когато е подписано споразумението.
(38)
На 15 декември 2011 г. унгарската държава и FHB сключват ново споразумение, в което банката се съгласява да плати на държавата обща сума в размер на 10,49 % от общата сума на рекапитализацията (т.е. общо плащане в размер на 2 491 742 552 HUF). Следователно съгласно споменатото ново споразумение FHB се ангажира до 31 декември 2011 г. да плати на държавата допълнителна сума в размер на 1 601 742 552 HUF, изчислена като разликата между общия размер на възнаграждението от 890 млн. HUF, посочен по-горе в съображение 36, и възнаграждението, което вече е платено на 28 октомври 2010 г.
IV. ПЛАНЪТ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(39)
На 30 септември 2010 г. унгарските органи представят на Комисията актуализиран план за преструктуриране на FHB. С писмо от 3 октомври 2011 г. на Комисията е представена допълнителна информация относно плана за преструктуриране. Основните аспекти на плана за преструктуриране вече са описани в решението за откриване на Комисията. Допълнителните елементи, представени на 3 октомври 2011 г., са описани в раздели 4.1-4.3.
4.1. ЖИЗНЕСПОСОБНОСТ
(40)
През 2010 г. икономическата среда в международен и във вътрешен план е твърде затруднена, макар че се забелязват признаци на подобрение. През 2010 г. доходността на унгарския банков сектор далеч изостава спрямо предходната година. Със Закон XC от 2010 г., който влиза в сила на 13 август 2010 г., унгарското правителство въвежда специален данък, дължим от финансовите организации, общият размер на който възлиза на 187 млрд. HUF и основно е заплащан от кредитните институции.
(41)
Търсенето на заеми от клиенти физически лица сериозно е намалено през 2010 г. В същото време предлагането е отслабено от неблагоприятните промени в нормативната уредба и от пазарните условия. Като цяло в сектора корпоративното кредитиране също търпи трудности, макар че някои банки - включително FHB - разширяват своята корпоративна дейност.
(42)
Най-важното събитие, касаещо както операциите, така и финансовите резултати на FHB, е придобиването от нейна страна на Allianz Commercial Bank Ltd (наричана по-долу „Allianz Bank“) и споразумението за дългосрочно стратегическо сътрудничество между Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (наричано по-долу „Allianz Hungaria Insurance“) и FHB. Придобиването е финализирано на 30 септември 2010 г. По същото време в FHB е стартиран интеграционен проект за сливането на Allianz Bank и FHB Commercial Bank и за рационализирането и оптимизирането на операциите на цялата група (клонова мрежа, канали за разпространение, продуктов портфейл, ИТ операции, организационна структура и човешки ресурси и т.н.).
(43)
Придобиването оказва положително влияние върху нетната печалба на групата FHB за 2010 г. Свързаните с придобиването еднократни позиции компенсират неблагоприятното въздействие на специалния банков данък, загубите от портфейла от заеми и увеличаващите се разходи за финансиране. Общата печалба на FHB за 2010 г. възлиза на 11,2 млрд. HUF, което представлява увеличение от 58,9 % спрямо 2009 г.
(44)
В резултат на придобиването на Allianz Bank броят на сметките на физически лица и на фирми в FHB значително се увеличава - от […] през декември 2009 г. на […] през декември 2010 г. (+[…] %). Поради големия брой на неактивните сметки обаче размерът на депозитите не се увеличава пропорционално, а нараства от […] млрд. HUF през декември 2009 г. на […] млрд. HUF през декември 2010 г. (+[…] %). Пазарният дял на FHB на пазарите на депозити на физически лица и на фирми се увеличава съответно от […] % на […] % и от […] % на […] %. Следователно придобиването на Allianz Bank увеличава дела на депозитите в спектъра от източници на финансиране на FHB и намалява размера на ипотечните облигации от […] млрд. HUF през 2010 г. на […] млрд. HUF през 2011 г.
(45)
От FHB прогнозират, че, въз основа на очаквания консолидиран баланс и отчет за доходите за 2011 г., нейното РКА следва да бъде около […] % през декември 2011 г. При тази прогноза е взето предвид допълнителното плащане, което трябва да бъде извършено към унгарската държава по отношение на осъществената през март 2009 г. рекапитализация, което допълнително плащане е направено на 15 декември 2011 г. след съгласуване с унгарската държава.
4.2. СПОДЕЛЯНЕ НА ТЕЖЕСТТА
(46)
За рекапитализацията от 30 млрд. HUF FHB е заплатила възнаграждение от 890 млн. HUF през октомври 2010 г. Първоначално приложеният лихвен процент е същият, който е бил заплатен за заема от 120 млрд. HUF, или средна месечна стойност от 3,79 % и 4,08 %.
(47)
Съгласно новото споразумение, подписано на 15 декември 2011 г. между FHB и унгарската държава, банката се ангажира да плати на държавата общо възнаграждение в размер на 2 491 742 552 HUF, което представлява 10,49 % от сумата на рекапитализацията, която първоначално е била определена от банката и държавата в споразумението за рекапитализация.
4.3. МЕРКИ ЗА ОГРАНИЧАВАНЕ НА НАРУШЕНИЯТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА
(48)
Предоставената през октомври 2011 г. допълнителна информация не разглежда специално нарушенията на конкуренцията, а само подчертава факта, че, въпреки закупуването на Allianz Bank, пазарният дял на FHB по отношение на депозитите на физически лица и на фирма остава ограничен (съответно [0,7 % - 1,3 %] и [0,4 % - 0,95 %] на 31 декември 2010 г. и съответно [0,65 % - 1,3 %] и [1 % - 1,35 %] на 30 юни 2011 г.).
V. ПРИЧИНИ ЗА ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА
(49)
Комисията открива официална процедура по разследване, защото счита, че основните допускания, залегнали в основата на плана за преструктуриране и бизнес прогнозата на FHB не са достатъчно обосновани и не отчитат скорошното закупуване от FHB на Allianz Bank. Освен това Комисията изразява съмнения също така по отношение на дългосрочната жизнеспособност на FHB, предвид силната ѝ експозиция на финансиране на едро и пазара на недвижими имоти в Унгария.
(50)
Освен това, предвид ниското равнище на заплатеното на държавата през октомври 2010 г. възнаграждение върху сумата на рекапитализацията (съответстващо на среден лихвен процент 3,79 % - 4,08 % съгласно посоченото в схемата за ликвидност), Комисията изрази съмнения също така дали собственият принос на банката към нейното преструктуриране е бил достатъчен. Закупуването от страна на FHB на Allianz Bank и споразумението с Allianz Hungaria Insurance пораждат съмнения също така дали помощта е била ограничена до минималната необходима сума.
(51)
Накрая, Комисията счита също така, че унгарските органи не са показали, че са предприети достатъчни мерки за ограничаване на причинените нарушения на конкуренцията на пазара вследствие на получената от FHB помощ, по-специално с оглед на нейната стратегия за разширяване, скорошното придобиване от нея на Allianz Bank, както и недостатъчното възнаграждение, заплатено на държавата за рекапитализацията.
VI. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(52)
Комисията получи мнения от Асоциацията на унгарските ипотечни банки (наричана по-долу „Асоциацията“) на 18 юли 2011 г. В своето мнение Асоциацията напомня за мащаба на кризата, която засяга унгарската икономика и банковия сектор през 2008-2009 г. и отбелязва, че рекапитализацията на FHB е осъществена поради трудната макроикономическа среда вследствие на кризата. Целта на държавната намеса в полза на FHB е била да се отстранят сериозните рискове за унгарския сектор на ипотечни кредити и пазара на ипотечни облигации. Всъщност, в резултат на уязвимостта към валутните колебания, на засилването на швейцарския франк спрямо унгарския форинт, което води до понижаване на доходите на потребителите, и на нарастването на безработицата, се наблюдава бързо и сериозно влошаване на качеството на ипотечните кредити, увеличаване на броя на „лошите кредити“ и все по-малко възможности за финансиране на банките. Именно такъв е случаят с FHB, която се финансира от капиталовия пазар.
VII. МНЕНИЯ НА ДЪРЖАВАТА ЧЛЕНКА
(53)
Комисията получи становища от унгарските органи на 2 март 2011 г., допълнени с мнения от FHB с писмо от 11 юли 2011 г.
7.1. ЖИЗНЕСПОСОБНОСТ
(54)
В отговор на съмненията на Комисията относно точността на допусканията, залегнали в основата на плана за преструктуриране на банката, унгарските органи заявяват, че финансовите прогнози са основани на допускания на външни експерти и отговарят на информацията, която е била на разположение по времето, когато са били направени. Що се отнася до тяхната надеждност, те не са по-различни от никои други финансови планове или прогнози, направени от FHB.
(55)
Според унгарските органи дългосрочната жизнеспособност на FHB е гарантирана, което е видно от успеха на FHB при набирането на средства както на паричния, така и на капиталовите пазари: през 2009 г. FHB емитира ипотечни облигации за повече от 60 млрд. HUF, а частни инвеститори също заемат на банката общо […].
(56)
Освен това унгарските органи заявяват, че, по отношение на депозитните сметки на физически лица, данните разкриват, че делът на FHB в сегмента на депозитите на физически лица се е увеличил от […] % на […] % през 2009 г.. Прогнозата за края на 2010 г. е за […] %. Освен това броят на сметките на физически лица, както и големината на портфейла на тези сметки нараства последователно и динамично, въпреки пазарните прогнози за намаляване на портфейла. Следователно банката и унгарските органи не считат, че прогнозите за депозитите на физически лица и сметките на физически лица са прекомерно оптимистични.
(57)
Що се отнася до ликвидната позиция на FHB, тя може да се счита за постоянно стабилна, което се дължи, inter alia, на факта, че тя трябва да отговаря на предписаните от рейтинговите агенции изисквания за ликвидност. Ликвидната позиция на банката е стабилна дори в най-трудните периоди на кризата, което се потвърждава от писмото от 19 март 2009 г. на Управителя на Унгарската централна банка до Министъра на финансите.
(58)
Накрая, основната причина за понижаването на качеството на активите на банката по време на кризата е макроикономическото положение на Унгария, свиващите се доходи на домакинствата, спадащите проценти на заетостта и покачващата се безработица, а не тенденцията на покачване на швейцарския франк спрямо унгарския форинт. Макар че FHB е създала няколко схеми, целящи разрешаване на проблемите с длъжниците в затруднено положение, качеството на портфейла от заеми непрекъснато ще се подобрява главно чрез икономически подем и подобрени икономически показатели. Икономическите прогнози на Унгарската централна банка и на унгарското правителство за 2011 г. са за растеж на брутния вътрешен продукт (наричан по-долу „БВП“), постепенно повишаване на заетостта и по-ниски проценти на безработицата, което може да окаже така също значително въздействие върху портфейла от заеми на FHB.
7.2. СПОДЕЛЯНЕ НА ТЕЖЕСТТА
(59)
Унгарските органи отбелязват, че FHB е сключила споразуменията с Allianz Bank и Allianz Hungaria Insurance, след като на 19 февруари 2010 г. FHB изцяло е погасила към държавата цялата стойност на емитираните акции и е изкупила обратно емитираните акции при рекапитализацията. Споразуменията на FHB с Allianz са сключени през юни и юли 2010 г., а придобиването е осъществено през септември 2010 г. По това време FHB не разполага с държавни средства. Следователно FHB не може да финансира придобиването от рекапитализацията, която е възстановена през февруари 2010 г. Подготвителните анализи и обсъждания между FHB и Allianz започват едва след погасяването на заема към държавата. Освен това покупната цена, която FHB заплаща за Allianz Bank (като стойността на съкровищните акции е взета предвид), възлиза приблизително на 3,3 млрд. HUF, а собственият капитал на Allianz Bank към 30 септември 2010 г. е почти 14 млрд. HUF. Следователно, за да може да придобие Allianz Bank, FHB не е имала нужда от какъвто и да било капитал и сделката не е понижила собствения капитал на FHB.
(60)
Освен това фактът, че помощта е била ограничена до необходимия минимум, се потвърждава от това, че РКА на FHB, което през 2008 г. е 11,3 %, едва след рекапитализацията достига целта за РКА от 12 %, одобрена от Комисията по линия на схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация.
(61)
Унгарските органи отбелязват също така, че FHB не е плащала дивиденти в продължение на няколко последователни години и е изкупила само малка част от своите акции спрямо общата стойност на акционерния капитал. Следователно, тъй като размерът на средствата, които са били върнати на собствениците и акционерите през последните няколко години, е нисък, е гарантирано подходящото споделяне на тежестта.
7.3. МЕРКИ ЗА ОГРАНИЧАВАНЕ НА НАРУШЕНИЯТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА
(62)
В допълнение към мерките за ограничаване на нарушенията на конкуренцията, отбелязани от Комисията в нейното решение, унгарските органи посочват допълнителни мерки, свързани със схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация и споразумението за рекапитализация между FHB и унгарската държава:
-
държавата има специално право на вето във връзка с плащането на дивиденти и придобивания, (14) както и
-
банката трябва да приложи определени ограничения по отношение на заплатите, възнагражденията и надбавките на своите висши ръководители до прекратяване на участието на унгарската държава (15).
(63)
Унгарските органи отбелязват, че, според тяхното тълкуване на правилата за държавна помощ, тези поведенчески мерки, както и другите мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията са или са били обвързващи за FHB, докато държавата е била акционер в банката.
(64)
В допълнение към споменатите по-горе мерки FHB поема допълнителни ангажименти в точка 3.8 от споразумението за рекапитализация, в което е посочено, че рекапитализацията следва да се използва за постигането на следните цели:
-
FHB да извърши увеличаване на капитала на FHB Commercial Bank,
-
рекапитализацията да допринесе за стабилизирането на унгарските пазари на ипотечни облигации и ипотечни заеми и да финансира развитието на кредитирането на физически лица и кредитирането на МСП,
-
рекапитализацията да подобри стабилността на FHB и да укрепи нейното активно присъствие на капиталовия пазар, като по този начин допринесе за възстановяването на доверието на инвеститорите,
-
FHB да участва в консолидирането на горепосочените пазарни сегменти,
-
FHB да оптимизира своята структура на финансиране (структура на пасивите),
-
FHB да разшири спектъра си от средства, необходими за защита на капитала от крайните въздействия на рисковете на макро равнище (обменен курс).
(65)
Обратно на изразените от Комисията съмнения, целта на рекапитализацията на FHB не е да се наруши конкуренцията чрез разширяване на дейността на FHB Commercial Bank. Увеличаването на нейния капитал е било ангажимент, поет в споразумението за рекапитализация. Запазила се е основната дейност на FHB Commercial Bank, подпомогната също така с увеличението на капитала в размер на 25 млрд. HUF, което е финансирано с рекапитализацията от държавата. Портфейлът от корпоративни заеми е бил обект на непрекъснато нарастване, но не и над предишната си тенденция на растеж.
(66)
Според тях от горното е видно, че няма основания за обобщеното решение на Комисията по отношение на мерките, целящи ограничаване на нарушенията на конкуренцията и твърденията ѝ, че „тези мерки са твърде ограничени“. Следователно унгарските органи настояват, че споразумението за рекапитализация отговаря на критериите, определени както в Закона за стабилизацията, така и в съответните съобщения на Комисията.
VIII. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
8.1. НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ
(67)
В решението си за откриване от 24 януари 2011 г. Комисията вече е констатирала, че както рекапитализацията, така и подпомагането за ликвидност под формата на заем, отпуснат на FHB, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора (16). Нито унгарската държава, нито FHB не са посочили каквито и да било аргументи за разсейване на съмненията по тази констатация.
8.2. ПРАВОМЕРНОСТ НА ПОМОЩТА
(68)
В решението си за откриване от 24 януари 2011 г. Комисията вече е заявила, че рекапитализацията в полза на FHB не отговаря на условията на схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация. По-специално тя не изпълнява изискванията, които трябва да се прилагат, когато увеличението на капитала превишава 2 % от ПРА на получателя на помощта. Следователно Комисията е трябвало отделно да бъде уведомена за мярката в съответствие с условията на схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация и според член 108, параграф 3 от Договора.
(69)
В резултат на това унгарските органи неправомерно са отпуснали помощ под формата на рекапитализация в полза на FHB, в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора.
8.3. КОЛИЧЕСТВЕНО ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПОМОЩТА
(70)
В контекста на преструктурирането на FHB трябва да бъдат взети предвид всички мерки, които са ѝ отпуснати. Следователно при оценяването на съвместимостта трябва да се вземат под внимание както рекапитализацията в размер на 30 милиона HUF, така и заемът за ликвидност в размер на 120 млрд. HUF.
8.4. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА
8.4.1. Правно основание
(71)
Както вече беше посочено в решението на Комисията от 24 януари 2011 г., предвид специфичната ситуация на финансовите пазари, Комисията счита, че мерките могат да бъдат разглеждани съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора, който гласи, че: „За съвместими с вътрешния пазар могат да се приемат: […] помощите […] за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“. Тъй като целта на настоящото решение е да се направи оценка на получената от FHB помощ и на плана за нейното преструктуриране, Комисията счита за целесъобразно да базира своята оценка на съобщенията относно прилагането на правилата за държавни помощи във финансовия сектор през периода на кризата (17). Що се отнася по-специално до оценката на плана за преструктуриране на банката, тя ще бъде базирана на Съобщението относно преструктурирането (18)
8.4.2. Съвместимост на плана за преструктуриране
8.4.2.1. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на институцията
(72)
В решението за откриване (19) Комисията изразява съмнения относно надеждността на допусканията, които са възприети от FHB във финансовите ѝ прогнози. Комисията отбелязва, че в представения през септември 2010 г. план за преструктуриране на FHB не се обяснява защо тези допускания са приети за правилни. Освен това, тъй като във финансовите прогнози явно не са взети предвид последиците от закупуването на Allianz Bank и от споразумението с Allianz Hungaria Insurance, Комисията не може да приеме, че представените прогнози все още са валидни. Комисията изразява съмнения също така по отношение на допусканията на банката, при които се разчита на сериозен растеж на депозитите.
(73)
Освен това Комисията изразява загриженост така също по отношение на дългосрочната жизнеспособност на банката с оглед на бизнес модела на FHB, който се счита за уязвим към кризи в ликвидността поради силната си зависимост от финансиране на едро и малкия дял на депозитите. Според Комисията планът за преструктуриране на банката от септември 2010 г., макар че е съсредоточен върху капиталовите перспективи, не предоставя достатъчно данни за дългосрочното устойчиво финансиране на банката.
(74)
Въз основа на предоставената през октомври 2011 г. допълнителна информация относно плана за преструктуриране на банката Комисията отбелязва, че финансовите прогнози в плана за преструктуриране от септември 2010 г. са базирани на стабилни и надеждни допускания. Актуализираната информация, включваща закупуването на Allianz Bank, показва увеличение на депозитите на физически лица и фирми в банката, което се дължи на придобитите сметки от Allianz Bank. Това придобиване подкрепя направените допускания за растеж на депозитите.
(75)
Комисията отбелязва също така като положителен факта, че растежът на депозитите допринася за диверсифицирането на източниците на финансиране на банката, за намаляването на относителната тежест на ипотечните облигации в спектъра от източници на финансиране и за намаляването на зависимостта на банката от финансиране на едро. Въз основа на представената информация делът на финансирането на едро (т.е. сборът от емитираните облигации, депозитите от банки и частта от ипотечните облигации, която не се използва за рефинансиране на заеми) е намален като процент от общите пасиви на банката от [35 % - 30 %] към 31 декември 2009 г. на [30 % - 25 %] към 31 декември 2010 г. В резултат на това преориентиране на спектъра от източници на финансиране на банката към депозити, средните ѝ разходи за финансиране (изчислени като разходи за лихви върху общата сума на пасивите) са подобрени от [7-6,5] базисни пункта на 31 декември 2009 г. до [6-5,5] базисни пункта на 31 декември 2010 г. Възвръщаемостта на активите също е подобрено от [0,90 % - 1 %] през 2009 г. на [1,05 % - 1,10 %] през 2010 г. Тази положителна тенденция е потвърдена от прогнозата на банката за стабилизиране на възвръщаемостта на активите през 2014 г. на [1,05 % - 1,2 %] в базовия случай и на [0,9 % - 1,05 %] в неблагоприятния случай. През 2014 г. възвръщаемостта на собствения капитал се очаква да достигне [11 % - 13 %] в базовия случай и [10 % - 12 %] в неблагоприятния случай.
(76)
В решението за откриване Комисията изразява също така своите опасения относно това доколко са достатъчни мерките, предоставени по това време от унгарските органи, за справяне с експозицията на FHB на унгарския пазар на недвижими имоти и неблагоприятните валутни движения. Въз основа на предоставената от унгарските органи информация на 9 декември 2011 г. обаче Комисията отбелязва със задоволство, че FHB е предприела необходимите стъпки за значително намаляване на присъствието ѝ на пазара на ипотечни облигации (20). Банката значително увеличава така също своя дял на заеми за физически лица от [3 % - 5 %] през 2009 г. на [9 % - 11 %] през 2011 г. Комисията отбелязва също така, че „сделката за Allianz“ (21) е допринесла значително за тези положителни тенденции. Що се отнася до експозицията на банката на неблагоприятни валутни движения, ангажиментът на FHB да разшири своя спектър от средства за предпазване от крайните въздействия на валутните рискове върху капитала може да се приеме за подходящо и да разсее съмненията на Комисията, (22) защото дава възможност на банката да отстрани или хеджира своя валутен риск, произтичащ от сделките ѝ в чуждестранна валута.
(77)
Следователно Комисията счита, че актуализираният план за преструктуриране - като се вземе предвид сделката за Allianz Bank - обосновава конкретните целеви равнища във финансовите прогнози на FHB и допринася за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на банката.
8.4.2.2. Собствен принос от банката (споделяне на тежестта)
(78)
Комисията отбелязва със задоволство, че сумата на рекапитализацията вече е била напълно възстановена на държавата на 19 февруари 2010 г., т.е. в рамките на срок от по-малко от една година, както и че банката е възстановила сумата на помощта със свои собствени средства. FHB е използвала свои собствени средства така също, за да погаси четири вноски от средносрочния държавен заем, които са били дължими на 11 февруари 2011 г., 11 май 2011 г., 11 август 2011 г. и 11 ноември 2011 г.
8.4.2.3. Ограничаване на разходите за преструктуриране, възнаграждение
(79)
Комисията счита, че е добре, че сумата на рекапитализацията е била възстановена на държавата в кратки срокове. Освен това придобиването на Allianz Bank от FHB подобрява профила на ликвидност на банката, като увеличава размера на депозитите на физически лица и фирми. Следователно това придобиване е важен аспект от бизнес плана на банката и допринася за нейната дългосрочна доходност. Следователно не може да се счита, че предоставената на FHB помощ е изплзвана за развитието на нейната дейност в нови области, тъй като както Allianz Bank, така и FHB функционират на едни и същи пазари на физически лица и фирми. В резултат на това Комисията счита, че придобиването на Allianz Bank Ltd от FHB е подходяща мярка за поддържане на дългосрочната жизнеспособност на банката.
(80)
Комисията отбелязва също така, че предоставената от унгарските органи информация разсейва изразените от Комисията съмнения в решението за откриване от 24 януари 2011 г. относно това дали придобиването на Allianz Bank до голяма степен е осъществено за сметка на държавата. Придобиването на Allianz bank е извършено на30 септември 2010 г. след погасяването на рекапитализацията към държавата на 19 февруари 2010 г. Що се отнася до неизплатените суми по заема, Комисията отбелязва със задоволство, че банката вече е погасила четири вноски по заема от месец февруари 2011 г. насам. (23) Оценката на Комисията не се променя, ако се вземе под внимание „липсващото“ възнаграждение за рекапитализацията, т.е. сумата, която първоначално не е била заплатена от FHB, тъй като това плащане е било в размер на около 1,6 млрд. HUF (съображение 40), а заплатената за Allianz Bank цена - 3,3 млрд. HUF (съображение 60).
(81)
Що се отнася до възнаграждението за мерките за помощ, Комисията отбелязва като благоприятен факта, че FHB и унгарското правителство са сключили споразумение на 15 декември 2011 г., в което FHB се съгласява да заплати на държавата допълнително възнаграждение в размер на 1,6 млрд. HUF. В допълнение към плащането от 890 млн. HUF, извършено през месец октомври 2010 г., общото плащане по рекапитализацията от унгарската държава за FHB съответства на възнаграждение в размер на 10,49 %, което отговаря на условията, предвидени в схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация.
(82)
Комисията отбелязва със задоволство, че банката е възстановила отпуснатата от държавата рекапитализация в рамките на срок от по-малко от една година (т.е. банката е рекапитализирана на 23 март 2009 г., а средствата са възстановени на държавата на 19 февруари 2010 г.).
(83)
Възнаграждението по получения от банката средносрочен заем по схемата за ликвидност е в размер на по-високото от i) специалното право на тираж на МВФ (наричано по-долу „СПТ“) + 345 базисни пункта и ii) 12-месечния междубанков лихвен процент (наричан по-долу „IBOR“) + 100 базисни пункта + 123,5 базисни пункта (което съответства на среден месечен процент между 3,79 % и 4,08 %), в съответствие с предвидените в схемата за ликвидност условия.
(84)
Споразумението за средносрочен държавен заем предвижда той да бъде погасен […], като се започне от 11 февруари 2011 г. Според представената от унгарските органи информация FHB е погасила четири вноски по заема, които са били дължими на 11 февруари 2011 г., 11 май 2011 г., 11 август 2011 г. и 11 ноември 2011 г. Комисията отбелязва със задоволство, че до момента FHB е изпълнявала надлежно своите задължения за плащане по средносрочния заем. Комисията няма основания за съмнения относно пълното и навременно погасяване на заема на падежа му.
(85)
Тази оценка е потвърдена от доброто изпълнение на FHB, въпреки трудностите в унгарския банков сектор и относително високото съотношение на основния капитал от първи ред на банката (12 % в края на 2008 г., което се увеличава на 16,9 % след рекапитализацията през 2009 г. и се запазва на високо равнище от 10,5 % след възстановяването на държавния капитал). По това време капиталовото изискване за унгарските банки е 8 %. За разлика от някои от нейните конкуренти, банката успява да запази своята стабилна капиталова позиция (РКА от 10,5 % през март 2009 г. след възстановяването на рекапитализацията към държавата). Освен това тя запазва своя рейтинг Baa3 от Moody's, което все пак попада в категорията с инвестиционен рейтинг.
(86)
С оглед на изложените факти Комисията вярва, че FHB е била изпаднала в затруднено положение само временно, а не фундаментално. Следователно тя счита, че платеното от банката възнаграждение е подходящо и отговаря на изискваното възнаграждение от стабилна банка.
(87)
Предвид факта, че жизнеспособността на банката не е застрашена от продължаващите трудности в Унгария, Комисията няма да изисква заплащането на допълнително възнаграждение към държавата.
(88)
Освен това заплатеното от FHB възнаграждение към държавата за средносрочния заем (вж. съображение 84) отговаря на предвидените в схемата за ликвидност условия. Следователно Комисията счита, че възнаграждението и по двете мерки за помощ е подходящо.
(89)
Комисията отбелязва също така като благоприятен факта, че банката не е плащала дивиденти по своите обикновени акции за 2009 г. и 2010 г. От FHB са въведени също така определени ограничения по отношение на заплатата, възнаграждението и надбавките на своите висши ръководители до прекратяване на участието на унгарската държава.
(90)
Следователно Комисията счита, че планът за преструктуриране гарантира подходящ собствен принос от страна на банката, нейните акционери и ръководство към разходите за преструктуриране.
8.4.2.4. Мерки за отстраняване на нарушенията на конкуренцията
(91)
Комисията отбелязва, че предвидените в плана за преструктуриране на банката мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията не са достатъчни. Първо, не са предприети структурни мерки. Второ, поведенческите мерки в плана за преструктуриране важат само докато банката използва инжектирания от държавата капитал. Трето, Комисията със задоволство отбелязва, че до момента FHB надлежно изпълнява своите задължения за плащане, произтичащи от средносрочния заем. Комисията няма причини да се съмнява в способността на банката да извърши пълното и навременно плащане по заема при настъпване на неговия падеж. Четвърто, пазарната позиция на FHB не се е променила значително след придобиването на Allianz Bank (с пазарни дялове от [3 % - 3,3 %] и [3,4 % - 3,6 %] съответно преди и след придобиването), което вдъхва увереност на Комисията, че въздействието на това придобиване върху нарушенията на конкуренцията е ограничено.
(92)
Поведенческите мерки са ограничени до следното:
-
банката няма да прилага каквато и да било агресивна бизнес стратегия,
-
банката няма да инвестира в нови области на дейност, освен ако тези инвестиции са одобрени преди подписването на споразумението за рекапитализация,
-
банката следва да избягва оповестяването на наличието на държавна помощ.
(93)
Комисията не счита, че другите поведенчески мерки, свързани с рекапитализацията, които са посочени от унгарските органи в отговора им на решението за откриване от 27 януари 2011 г., могат да бъдат считани за мерки, които ограничават предизвиканите от помощта нарушения конкуренцията.
(94)
Като се има предвид обаче малкият дял на FHB на пазарите на физически лица и фирми ([0,9 % - 1,08 %] и [0,5 % - 0,9 %] пазарен дял съответно на пазарите на депозити на физически лица и на фирми) и с оглед на факта, че банката е възстановила инжектирания от държавата капитал в рамките на по-малко от една година от емитирането му, Комисията е на мнение, че нарушенията на конкуренцията са били ограничени. Освен това, предвид факта, че FHB вече е погасила четири вноски от средносрочния държавен заем по схемата за ликвидност, Комисията няма основания за съмнение, че банката ще погаси заема изцяло и навременно.
(95)
Нещо повече, заплатеното възнаграждение на държавата съответства на схемата за предоставяне на гаранции и рекапитализация и, следователно, е подходящо съгласно изискването на точка 34 от Съобщението относно преструктурирането.
ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(96)
Комисията счита, че въз основа на предоставената от унгарските органи информация и актуализирания план за преструктуриране на FHB, описан в раздел IV от настоящото решение, приложените мерки за помощ под формата на заем за подпомагане на ликвидността и рекапитализацията са съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора и изпълняват изискванията на Съобщението относно преструктурирането от гледна точка на жизнеспособност, споделяне на тежестта и мерки за смекчаване на нарушенията на конкуренцията.
(97)
По изключение унгарските органи се съгласиха настоящото решение да бъде прието на английски език като единствен автентичен език,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Мерките, състоящи се от средносрочен държавен заем в размер на 120 млрд. HUF (приблизително 410 млн. EUR), отпуснат на 25 март 2009 г. с падеж 11 ноември 2012 г., и рекапитализация в размер на 30 млрд. HUF (приблизително 100 млн. EUR) под формата на привилегировани акции със специално право на дивидент плюс едно право на глас, предоставени на 31 март 2009 г., приведени в действие от Унгария в полза на FHB Jelzálogbank Nyrt, са съвместими с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Унгария.
Съставено в Брюксел на 22 февруари 2012 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. február 22.)
az SA.29608. (C37/10) számú állami támogatásról amelyet Magyarország hajtott végre az FHB Jelzálogbank Nyrt. feltőkésítése érdekében
(az értesítés a C(2012) 1021. számú dokumentummal történt)
(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2014/296/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután felhívták az érdekelt feleket, hogy az említett rendelkezéseknek megfelelően nyújtsák be észrevételeiket (1), és ezen észrevételek figyelembevételével,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
Magyarország 2009. március 25-én 120 milliárd HUF (megközelítőleg 410 (2) millió EUR) összegű középtávú állami hiteltámogatást nyújtott az FHB Jelzálogbank Nyrt-nek (a továbbiakban: FHB vagy a bank) a Bizottság által 2010. január 14-én jóváhagyott (3), magyar bankokra vonatkozó likviditási program keretében. A magyar hatóságok 2009. március 31-én 30 milliárd HUF összeggel (megközelítőleg 100 millió EUR) feltőkésítették az FHB-t, a Bizottság által jóváhagyott (4) garanciavállalási és feltőkésítési programnak megfelelően, 2009. március 31-én újonnan kibocsátott különleges osztalékelsőbbségi és szavazati jogot biztosító részvények formájában.
(2)
2009. április 3-án, május 13-án, július 14-én és szeptember 11-én kelt leveleiben a Bizottság információkat kért a magyar hatóságoktól a feltőkésítés feltételeivel kapcsolatosan. A magyar hatóságok 2009. április 24-én, június 2-án, augusztus 12-én és október 9-én kelt leveleikben válaszoltak.
(3)
Mivel a feltőkésítés időpontjában kétségek merültek fel a bank stabilitásával kapcsolatosan, a Bizottság 2009. október 19-én felkérte Magyarországot, hogy nyújtsa be az FHB szerkezetátalakítási tervét, összhangban „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című bizottsági közleménnyel (5) (a továbbiakban: a szerkezetátalakítási közlemény). Magyarország 2009. november 12-én és 19-én további információkat szolgáltatott, valamint 2010. január 26-án szerkezetátalakítási tervet nyújtott be.
(4)
Az FHB 2010. február 19-én a feltőkésítés teljes összegét visszafizette az államnak.
(5)
2010. március 24-én és 25-én kelt leveleikben a magyar hatóságok további információkat nyújtottak be a Bizottságnak. Az FHB 2010. április 21-én részvényesi közgyűlést tartott, amelyen úgy döntött hogy a feltőkésítésért ellentételezést fizet az államnak; ezt követően pedig a Bizottság 2010. április 22-i levelében kért tájékoztatást.
(6)
A Bizottság 2010. június 2-án és 2010. október 1-én kelt leveleiben kiegészítő információkat kért. A magyar hatóságok 2010. június 11-én kelt levelükben további információkat szolgáltattak.
(7)
2010. június 15-én a magyar hatóságok frissített szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be, amelyet 2010. szeptember 30-i beadványukban egy további lényeges adattal egészítettek ki.
(8)
A magyar hatóságok 2010. június 18-án, július 28-án és október 5-én kelt leveleikben kiegészítő információkat nyújtottak be, és 2010. október 29-én kelt levelükben arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy az FHB ellentételezést fizetett a feltőkésítésért.
(9)
A Bizottság 2010. december 16-án úgy döntött, hogy az FHB javára nyújtott támogatási intézkedés vonatkozásában megindítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást. Ezt követően a magyar hatóságok arra kérték a Bizottságot, hogy módosítsa az említett határozatát, mivel annak egyes részei helytelenek vagy elavultak voltak. Ezért a határozatot a 2011. január 24-i új határozattal (6) váltották fel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). A Bizottság 2011. január 24-én kelt levelében közölte a magyar hatóságokkal, hogy úgy határozott, a támogatási intézkedést illetően megindítja a Szerződés 108. cikke (2) bekezdése szerinti eljárást. Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2011. június 18-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket az intézkedéssel kapcsolatos észrevételeik megtételére.
(10)
A magyar hatóságok 2011. március 2-án kelt levelükben benyújtották észrevételeiket az eljárás megindításáról szóló, 2011. január 24-i bizottsági határozatra vonatkozóan, amely hivatalos eljárást indított az FHB-nak nyújtott intézkedés tekintetében. Ezeket az észrevételeket az FHB 2011. július 11-én kelt levelével megkapott észrevételek egészítették ki.
(11)
2011. július 18-án egy harmadik fél (a Magyar Jelzálogbank Egyesület) is benyújtotta az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatra vonatkozó észrevételeit.
(12)
A magyar hatóságok 2011. október 3-án kelt levelükben benyújtották a szerkezetátalakítási terv további frissítését, és kiegészítő információkat szolgáltattak a feltőkésítésnek a magyar állam számára történő visszafizetéséről.
(13)
2011. december 15-én új megállapodást írtak alá az FHB és a magyar állam között, amelynek értelmében a bank kötelezettséget vállalt arra, hogy kifizeti az államnak a feltőkésítési megállapodásban eredetileg elfogadott ellentételezést.
II. A KEDVEZMÉNYEZETT BEMUTATÁSA
1.1. A KEDVEZMÉNYEZETT
(14)
Az FHB-t az állam hozta létre 1997-ben. Az állam fokozatosan értékesítette az FHB-ban birtokolt részesedését. 2003-ban az FHB-t bevezették a Budapesti Értéktőzsdére, 2007 augusztusában pedig az állam valamivel 4 % felettire csökkentette a bankon belüli többségi részesedését.
(15)
Az FHB eredeti rendeltetése szerint a jelzáloglevelek használatát terjesztő jelzálogbank. A jelzáloglevelek maximális biztonságának szavatolása érdekében szigorú szabályokat alkalmaztak a bankra a tevékenység korlátozása, a pénzügyi biztosíték és a különleges felügyelet tekintetében. Az FHB eredeti jogosultsága csupán hosszú futamidejű jelzáloghitelek nyújtására, és a jelzáloghitelekkel kapcsolatos garanciavállalásra, valamint - jelzáloghitelezési tevékenységéből eredő helyzetének fedezésére szolgáló - bizonyos típusú származékos ügyletek megkötésére terjedt ki. A bank főként jelzáloglevelekkel fedezte hitelezési tevékenységét, emellett más bankok jelzáloghiteleit is refinanszírozta.
(16)
Az FHB 2006-ban új stratégiai tervet fogadott el banki tevékenységének és fiókhálózatának bővítésére, hogy finanszírozási és működési tevékenységének kiterjesztése céljából, az FHB Kereskedelmi Bank révén belépjen a lakossági piacra. Az FHB a későbbiek során különböző lakossági és vállalati hiteltermékek értékesítésébe kezdett, és belevágott a számlavezetési, betétgyűjtési és kártyával kapcsolatos szolgáltatások nyújtásába is, ezáltal kiterjesztette forrásoldali termékskáláját.
(17)
Az FHB csoport az anyavállalatból, az FHB Jelzálogbank Nyrt.-ből, valamint az alábbi 100 %-ban tulajdonolt leányvállalatokból áll: FHB Kereskedelmi Bank Zrt., FHB Ingatlanlízing Zrt., FHB. Ingatlan Zrt., FHB Életjáradék Zrt. A Bank főként a jelzáloglevelek piacán tevékenykedik. Ezen a piacon az FHB 23 %-os piaci részesedéssel rendelkezik (2009), és a második legnagyobb szereplő a magyar piacon (a 74 %-os részesedéssel rendelkező OTP Bank után). Az FHB piaci részesedése 4,6 %-os a lakossági jelzáloghitelek, és 0,6 %-os a lakossági betétek piacán.
(18)
Amikor a bankot 2009 márciusában feltőkésítették, mérlegfőösszege elérte a 746,2 milliárd HUF-ot. Ugyanakkor a bank tőkemegfelelési mutatója 10,5 %-os volt. Az állam tőkejuttatása révén 2009 végére 16,1 %-ra nőtt a tőkemegfelelési mutató (a magyar számviteli szabályok szerint számítva).
1.2. AZ ELŐZMÉNYEK
(19)
Magyarország az egyik olyan tagállam, amelyet a legsúlyosabban érint a pénzügyi válság. A sokéves kormányzati túlköltekezés, és a hitelek által táplált építőipari és fogyasztási növekedés már a válság kirobbanását megelőzően súlyos gazdasági egyensúlytalanságokhoz vezetett. Az euróban és svájci frankban kibocsátott lakossági jelzáloghitelek túlsúlya, valamint a külső finanszírozás folyamatos igénybevétele miatt az országot és a magyar bankszektort különösen érzékenyen érintik a magyar forint árfolyam-ingadozásai, márpedig a nemzeti valuta jelentős mértékben meggyengült a válság folyamán.
(20)
A pénzügyi válság olyan súlyosan érintette Magyarországot, hogy a Nemzetközi Valutaalapnak (a továbbiakban: IMF), az Európai Uniónak (a továbbiakban: EU) és a Világbanknak 2008 novemberében sürgősségi hitelt kellett folyósítania Magyarország számára, az ország pénzügyi piacain uralkodó feszültségek csillapítása céljából.
(21)
A magyar gazdaságnak a válság okozta súlyos zavaraira válaszul a magyar kormány több olyan intézkedést vezetett be és finanszírozott az IMF/EU/Világbank csomaggal közösen, amelyek a pénzügyi szektor támogatására irányultak. Az említett intézkedések többek között likviditásnövelési programot, valamint garanciavállalási és feltőkésítési programot foglaltak magukba.
(22)
A magyar államháztartási törvénnyel létrehozott likviditásnövelési program (a továbbiakban: likviditási program) hitel formájában likviditást biztosít a pénzintézetek számára. A programot a Bizottság 2009. január 14-én jóváhagyta (7), és a későbbiekben több alkalommal, legutóbb 2011. december 31-ig meghosszabbították (8).
(23)
A Bizottság 2009. február 12-i határozatával (9) jóváhagyta a magyar garanciavállalási és feltőkésítési programot. A program alapján a magyar állam olyan osztalékelsőbbségi részvényeket jegyezhet, amelyet a bankok Tier 1-es csoportba tartozó alaptőkéjének tekintenek. A program részeként zajló feltőkésítést több alkalommal, legutóbb 2011. december 31-ig meghosszabbították.
(24)
A garanciavállalási és feltőkésítési program értelmében, ha a feltőkésítés meghaladja a bank kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át, a magyar hatóságoknak először tájékoztatniuk kell a Bizottságot, és részletes értékelést kell adniuk arról, miért gondolják úgy, hogy az ilyen bank továbbra is alapvetően stabil pénzintézetnek tekinthető. Ha a Bizottság nem fogadja el a bank alapvetően stabilként való értékelését, a feltőkésítésre mégis sor kerülhet, azonban meg kell emelni az ellentételezést, hogy megfeleljen a magasabb kockázatnak, továbbá a feltőkésítéstől számított hat hónapon belül szerkezetátalakítási tervet kell benyújtani a Bizottságnak.
Az FHB nehézségeinek okai
(25)
Magyarországot súlyosan érintette a pénzügyi válság, amely a bankszektor belső problémáival együtt tovább súlyosbította a magyar bankok helyzetét.
(26)
Az FHB azért igényelt állami támogatást, mert sok egyéb magyar banktól eltérően nem rendelkezett az euróövezeten belüli anyavállalattal, és így nem juthatott hozzá az Európai Központi Bank (a továbbiakban: EKB) által biztosított olcsó finanszírozáshoz. Az EKB eszközei, köztük a különféle repo-eszközök, 2008 őszétől álltak rendelkezésre az euróövezeten belül. A Magyar Nemzeti Bank 2010 elején létrehozott egy eszközt, azonban ez csak a magyar forintban történő finanszírozáshoz való hozzáférést könnyítette meg, és nem terjedt ki az euróban történő finanszírozásra, amely pedig az FHB szerint döntő jelentőségű volt a válság legsúlyosabb szakaszában (10).
(27)
A magyar hatóságok szerint az FHB feltőkésítése szükséges volt a bank fizetőképességének biztosítása, valamint az egész magyarországi bankszektort sújtó likviditási nehézségek ellensúlyozása érdekében.
III. A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA
(28)
Az alábbi elemek alkották a Magyarország által az FHB-nak nyújtott támogatási intézkedéseket, amelyeket a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló, 2011. január 24-i határozata ismertetett:
-
a likviditási program keretében, 2009. március 25-én nyújtott, 2012. november 11-i lejáratú, 120 milliárd HUF (megközelítőleg 410 millió EUR) értékű középtávú állami hiteltámogatás,
-
a garanciavállalási és feltőkésítési program keretében, 2009. március 31-én nyújtott, újonnan kibocsátott különleges osztalékelsőbbségi és szavazati jogot biztosító részvények formájában történő, 30 milliárd HUF (megközelítőleg 100 millió EUR) értékű feltőkésítés.
(29)
A Magyarország és az FHB között létrejött tőkeemelési megállapodásban megállapított képlet alapján a részvényekért az államnak járó ellentételezés arányát 10,49 %-ban állapították meg, ami megfelel a garanciavállalási és feltőkésítési programban az alapvetően stabil bankok számára meghatározott, osztalék formájában fizetendő ellentételezési aránynak. A feltőkésítés az FHB kockázattal súlyozott eszközeinek 9 %-át tette ki, vagyis meghaladta a garanciavállalási és feltőkésítési programban meghatározott 2 %-os küszöbértéket, amely alatt a kedvezményezett pénzintézet alapvetően stabilnak tekinthető. Mivel az intézkedést nem jelentették be a Bizottságnak a végrehajtást megelőzően, a Bizottságnak nem volt lehetősége ellenőrizni, hogy a bankot alapvetően stabilnak kellett volna-e tekinteni a garanciavállalási és feltőkésítési program alapján. Amennyiben a kedvezményezett a garanciavállalási és feltőkésítési program értelmében nem tekinthető stabilnak, szerkezetátalakítási tervet kell készíteni, és az ellentételezési aránynak tükröznie kell a bank alapvetően nem stabil jellegét, vagyis meg kell haladnia az alapvetően stabil bankok ellentételezési arányát.
(30)
A banknak a nehézségei ellenére is sikerült jól teljesítenie az adott időszakban: tőkehelyzete szilárd volt (a tőkemegfelelési mutató 10,5 % volt 2009 márciusában), és a Moody's Investors Service (a továbbiakban: Moody's) a Baa3 - még befektetésre ajánlott - kategóriába sorolta. 2010 februárjában, kevesebb mint kilenc hónappal a feltőkésítést követően a bank visszavásárolta az állam birtokában lévő különleges osztalékelsőbbségi részvényeket.
(31)
A bank úgy döntött, hogy visszafizeti a feltőkésítést a felülvizsgált jelenlegi és várható konszolidált tőkemegfelelési mutató alapján, amelyhez a 2010-es tervezéshez használt makrogazdasági előrejelzéseket, valamint a bank 2010. évi pénzügyi tervéből származó, a várható volumenre, egyensúlyra és kockázatra vonatkozó információkat vette figyelembe. A felülvizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a világméretű pénzügyi válság dacára a bank helyzete az év végén lényegesen kedvezőbb volt annál, mint amire 2009 elején számítottak, amikor létrejött a feltőkésítési megállapodás a magyar állammal.
(32)
Az FHB visszafizette a tőkeemelést az államnak, továbbá a feltőkésítési megállapodás megsértése következtében nem fizetett ellentételezést az államnak (11). A bank azonban úgy vélte, hogy az állam birtokában lévő különleges osztalékelsőbbségi részvények nem jogosítanak fel automatikusan osztalékfizetésre, és az elsőbbség csupán azt jelenti, hogy a banknak a törzsrészvényeket megelőzően kell kifizetnie a megállapított osztalékot az állam számára. Mivel a törzsrészvények után nem fizettek osztalékot abban az időszakban, amikor a különleges osztalékelsőbbségi részvények az állam birtokában voltak, a bank szerint nem állt fel elsőbbségi osztalékfizetési kötelezettség. Továbbá, az FHB azzal érvelt, hogy az állam mindenesetre nem birtokolta a különleges osztalékelsőbbségi részvényeket a 2009. évi osztalékfizetésről szóló határozat meghozatalának időpontjában, mivel a részvények visszavásárlására azt megelőzően került sor.
(33)
Az FHB tájékoztatta a Bizottságot, hogy részt vett az Európai Bankfelügyeleti Bizottság által koordinált, az EKB és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete közreműködésével végzett, az egész Európai Unióra kiterjedő 2010-es stressz-teszten. A stressz teszt a tőkemegfelelésre összpontosított, ugyanakkor a likviditási kockázatokat közvetlenül nem tesztelték. A teszt eredményei, a 2009 év végi konszolidált tényadatok alapján azt jelezték, hogy az FHB az elvárt 6 %-os Tier 1 tőkemegfelelési mutató felett [több mint 50] (12) millió EU Tier 1 tőkepufferrel rendelkezett.
(34)
Magyarország az egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról szóló, 2010. augusztus 21-én hatályba lépett 2010. évi XC. törvény (a továbbiakban: 2010. évi XC. törvény) révén módosította a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásának erősítéséről szóló 2008. évi CIV. törvényt (a továbbiakban: stabilizációs törvény). A 2010. évi XC. törvény visszamenőlegesen jogcímet teremtett a Magyar Államnak ahhoz, hogy a feltőkésítésért ellentételezést követeljen az FHB-tól, jóllehet a Magyar Állam már nem volt részvényes, amikor az FHB részvényeseinek közgyűlése döntést hozott az osztalékfizetésről.
(35)
2010. október 28-án a Magyar Állam és az FHB megállapodást írt alá, amelynek értelmében az FHB-nak 890 millió HUF ellentételezést, valamint 11 726 786 HUF késedelmi kamatot kell fizetnie a Magyar Állam számára a feltőkésítésért.
(36)
Az ellentételezés mértékét állítólag a likviditási program feltételei alapján határozták meg. A magyar hatóságok azzal érveltek, hogy a tőkeemelést ugyanabból a finanszírozási forrásból nyújtották, mint a hitel formájában történő likviditásbővítést, és emiatt a tőkeemelésért és a likviditésbővítésért azonos ellentételezést kell fizetni. A tőkét 2009. május 6-án bocsátották az FHB rendelkezésére, és 2010. február 19-én fizették vissza. A végül alkalmazott kamatláb megegyezett a megközelítőleg 400 millió EUR-s hitel kamatlábával. A Magyarország által szolgáltatott információk szerint így 3,79 % és 4,08 % közötti havi átlagos kamatláb alakult ki; a tényleges összeget heti alapon számították ki. A magyar hatóságok által adott tájékoztatás szerint 2010 végéig a 890 milliós HUF összegű teljes ellentételezés kifizetésre került.
(37)
A késedelemi kamatot a Bizottság által közzétett 5,97 %-os magyar referencia-kamatláb (13) 100 bázisponttal megnövelt értékének megfelelően vetették ki. A késedelmi kamatot a 2010. augusztus 21-től, a módosított stabilizációs törvény hatálybalépésétől 2010. október 28-ig, a megállapodás aláírásáig tartó időszakra számították ki.
(38)
2011. december 15-én a Magyar Állam és az FHB új megállapodást kötött, amelynek értelmében a bank beleegyezett, hogy a teljes tőkeemelési összeg (vagyis a 2 491 742 552 HUF teljes kifizetett összeg) 10,49 %-ának megfelelő összértékű ellentételezést fizet az államnak. Tehát az új megállapodás értelmében az FHB kötelezettséget vállalt arra, hogy 2011. december 31-ig megfizet az államnak további 1 601 742 552 HUF összeget, amelyet a (36) preambulumbekezdésben említett 890 millió HUF összegű teljes ellentételezés, valamint a 2010. október 28-ig már megfizetett ellentételezés különbözeteként számítottak ki.
IV. A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV
(39)
Magyarország 2010. szeptember 30-án benyújtotta a Bizottságnak az FHB naprakésszé tett szerkezetátalakítási tervét. 2011. október 3-án kelt levelében a szerkezetátalakítási tervre vonatkozó további információkat közölt a Bizottsággal. Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatban már ismetettük a szerkezetátalakítási terv főbb vonásait. A 2011. október 3-án eljuttatott pótlólagos elemeket a 4.1.-4.3. szakaszban ismertetjük.
4.1. ÉLETKÉPESSÉG
(40)
2010-ben meglehetősen nehéz volt a nemzetközi és a belföldi gazdasági környezet, bár a javulás jelei mutatkoztak. A magyar bankszektor nyereségessége 2010-ben messze elmaradt az előző évitől. A magyar kormány a 2010. augusztus 13-án hatályba lépett 2010. évi XC. törvénnyel 187 milliárd HUF összesített összegű különadót vetett ki a pénzügyi szervezetekre, amelyet főként a hitelintézetek fizettek meg.
(41)
2010 folyamán komoly mértékben csökkent a lakossági ügyfelek hitelek iránti kereslete; miközben a szabályozási környezet és a piaci feltételek kedvezőtlen változása gyengítette a kínálati oldalt. A vállalati hitelezés szintén súlyosan visszaesett az egész ágazatban, noha néhány bank - köztük az FHB - bővítette vállalati tevékenységét.
(42)
Az FHB működési és pénzügyi eredményei szempontjából az Allianz Kereskedelmi Bank Zrt. (a továbbiakban: Allianz Bank) felvásárlása, valamint az Allianz Hungária Biztosító Zrt. (a továbbiakban: Allianz Hungária Biztosító) és az FHB között létrejött hosszú távú stratégiai együttműködési megállapodás jelentette a legfontosabb eseményt. A felvásárlást 2010. szeptember 30-án zárták le. Ugyanakkor az FHB-n belül integrációs projekt kezdődött az Allianz Bank és az FHB Kereskedelmi Bank összeolvasztása, valamint a teljes bankcsoport (fiókhálózat, értékesítési csatornák, termékportfólió, IT-műveletek, szervezeti struktúra és HR, stb.) működésének racionalizálása és optimalizálása érdekében.
(43)
A felvásárlás kedvezően hatott az FHB csoport 2010. évi nettó nyereségére; a felvásárláshoz kapcsolódó egyszeri tételek ellensúlyozták a banki különadó negatív hatását, a hitelportfólió veszteségeit és a növekvő finanszírozási költségeket. Az FHB 2010. évi teljes nyeresége 11,2 milliárd HUF-ot tett ki, ami 58,9 %-os növekedést jelent 2009-hez képest.
(44)
Az Allianz Bank felvásárlása következtében jelentős mértékben, a 2009. decemberi […]-ról/-ről a 2010. decemberi […]-ra/-re (+ […] %) nőtt az FHB lakossági és vállalati bankszámláinak száma. Mindazonáltal, a nagyszámú alvó számla miatt a betétek összege nem ezzel arányosan, hanem a 2009. decemberi […] milliárd HUF-ról a 2010. decemberi […] HUF-ra nőtt (+ […] %). Az FHB-nak a lakossági és a vállalati betétüzletágon belüli piaci részesedése […]-ról/-ről […]-ra/re, illetve […]-ról/-ről […]-ra/re növekedett. Tehát az Allianz Bank felvásárlása következében megemelkedett a betétek részaránya az FHB finanszírozási mixén belül, továbbá a 2010. évi […] milliárd HUF-ról 2011-re […] milliárd HUF-ra csökkent a jelzálog kötvények összege.
(45)
Az FHB előrejelzése szerint a 2011. évi becsült konszolidált mérleg és eredménykimutatás alapján 2011 decemberében várhatóan […] % körül alakul a bank tőkemegfelelési mutatója. Az előrejelzés figyelembe veszi a 2009 márciusában végrehajtott feltőkésítés tekintetében a Magyar Állam felé teljesítendő további kifizetést, amelynek teljesítésére a Magyar Állammal kötött 2011. december 15-i megállapodás alapján került sor.
4.2. TEHERMEGOSZTÁS
(46)
Az FHB 2010 októberében 890 millió HUF ellentételezést fizetett a 30 milliárd HUF-os feltőkésítésért. Az eredetileg alkalmazott kamatláb megegyezett a 120 milliárd HUF-os hitelért fizetett kamattal, illetve havi átlagban 3,79 % és 4,08 % között alakult.
(47)
Az FHB és a Magyar Állam között 2011. december 15-én aláírt új megállapodás értelmében a bank köteles kifizetni az államnak összesen 2 491 742 552 HUF ellentételezést, ami a bank és az állam közötti feltőkésítési megállapodásban eredetileg elfogadott tőkeemelési összeg 10,49 %-ának felel meg.
4.3. A VERSENYTORZULÁST KORLÁTOZÓ INTÉZKEDÉSEK
(48)
A 2011 októberében közölt pótlólagos tájékoztatás nem foglalkozott kifejezetten a versenytorzulással, eltekintve annak hangsúlyozásától, hogy az Allianz Bank megvásárlása ellenére az FHB piaci részesedése továbbra is korlátozott a lakossági és a vállalati betétek terén (2010. december 31-én [0,7 %-1,3 %], illetve [0,4 %-0,95 %], 2011. június 30-án pedig [0,65 %-1,3 %], illetve [1 %-1,35 %].
V. A HIVATALOS ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI
(49)
A Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított, mivel úgy vélte, hogy a szerkezetátalakítási tervet és az FHB üzleti előrejelzését alátámasztó legfontosabb prognózisok nem eléggé megbízhatóak, valamint nem vették figyelembe, hogy az FHB a közelmúltban megvásárolta az Allianz Bankot. Továbbá a Bizottság az FHB hosszú távú életképességével kapcsolatosan is kétségeinek adott hangot, tekintettel a bank nagymértékű kitettségére a bankközi finanszírozás és a magyarországi ingatlanpiac vonatkozásában.
(50)
Emellett, mivel 2010 októberében alacsony szintű ellentételezést fizettek az államnak a tőkeemelés összegéért (amely a likviditási programban meghatározott, 3,79 % és 4,08 % közötti átlagos kamatlábnak felel meg), a Bizottság azt is kétségbe vonta, hogy elegendő volt-e a bank saját hozzájárulása a szerkezetátalakítási erőfeszítéshez. Az Allianz Bank FHB általi megvásárlása, valamint az FHB-nak az Allianz Magyarország Biztosítóval kötött megállapodása az iránt is kétségeket támaszt, hogy a támogatás a minimálisan szükséges összegre korlátozódott.
(51)
Végezetül a Bizottság szerint a magyar hatóságok azt sem igazolták, hogy elegendő intézkedést hoztak az FHB által kapott támogatás révén okozott piaci versenytorzulások korlátozása érdekében, különös tekintettel a bank terjeszkedési stratégiájára, az Allianz Bank közelmúltbeli felvásárlására, valamint az állam általi feltőkésítésért fizetett, nem kellő mértékű ellentételezésre.
VI. AZ ÉRINTETT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(52)
A Bizottság 2011. július 18-án észrevételeket kapott a Magyar Jelzálogbank Egyesülettől (a továbbiakban: az Egyesület). Észrevételeiben az Egyesület emlékeztetett a magyar gazdaságot és bankszektort sújtó 2008-2009-es válság méretére, valamint rámutatott, hogy az FHB feltőkésítésére a válság miatt kialakult nehéz makrogazdasági körülmények miatt került sor. Az FHB érdekében történt állami beavatkozás a magyar jelzáloghitelezést és jelzáloglevél piacot érintő komoly kockázatok kezelésére irányult. Ugyanis az árfolyam-ingadozásnak való kitettség, a svájci frank forinttal szembeni erősödése, a fogyasztói jövedelmek csökkenése és az emelkedő munkanélküliség a jelzáloghitel-állomány minőségének gyors és erőteljes romlását, a „rossz hitelek” számának növekedését, és a bankok finanszírozási lehetőségeinek beszűkülését vonta maga után. Különösen igaz volt ez az FHB esetében, amelyet a tőkepiacról finanszíroztak.
VII. A TAGÁLLAM ÉSZREVÉTELEI
(53)
A Bizottság 2011. március 2-án észrevételeket kapott a magyar hatóságoktól, amelyeket az FHB 2011. július 11-én kelt levelében megfogalmazott észrevételek egészítettek ki.
7.1. ÉLETKÉPESSÉG
(54)
A szerkezetátalakítási tervet alátámasztó előrejelzések megbízhatóságával kapcsolatos bizottsági kétségekre válaszul a magyar hatóságok kijelentik, hogy a pénzügyi előrejelzések külső szakértők prognózisain alapulnak, és megfelelnek a készítésük időpontjában rendelkezésre álló információknak. Megalapozottság tekintetében ezek az előrejelzések nem térnek el az FHB által készített egyéb pénzügyi tervektől, illetve előrejelzésektől.
(55)
A magyar hatóságok szerint az FHB hosszú távú életképességét biztosítja és támasztja alá, hogy az FHB a pénzpiacról és a tőkepiacokról is sikeresen vont be forrásokat: 2009-ben az FHB több mint 60 milliárd HUF névértékben bocsátott ki jelzáloglevelet és kötvényt, valamint magánbefektetők is a bank rendelkezésére bocsátottak összesen […].
(56)
Ezenfelül a magyar hatóságok azt állítják, hogy ami a lakossági betétpiacot illeti, az adatok azt jelzik, hogy az FHB lakossági betétpiaci részesedése 2009-ben […] %-ról […] %-ra emelkedett; a 2010. év végére szóló előrejelzés pedig […] %. Ezenfelül a lakossági betétek száma és e betétállomány mérete folyamatosan és dinamikusan emelkedik, miközben a piaci prognózis állományi szinten visszaesést indikált. Így a bank és a magyar hatóságok nem tartják túlzottan optimistának a lakossági betétekre és a lakossági számlákra vonatkozó előrejelzéseket.
(57)
Ami az FHB likviditási helyzetét illeti, az folyamatosan stabilnak tekinthető; ezt többek között az is kikényszeríti, hogy meg kell felelnie a hitelminősítő ügynökségek által előírt likviditási követelményeknek. A bank likviditási helyzetének stabilitása a válság legnehezebb időszakaiban is fennállt, amit a Magyar Nemzeti Bank elnökének 2009. március 19-én a pénzügyminiszternek írt levele is megerősít.
(58)
Végezetül a bank eszközminőségének gyengülése a válság időszaka alatt leginkább Magyarország makrogazdasági helyzetének, a csökkenő háztartási jövedelmeknek, a csökkenő foglalkoztatásnak és az emelkedő munkanélküliségi rátának a következménye, kevésbé a svájci frank magyar forinttal szembeni erősödésének. Jóllehet az FHB több olyan programot indított, amelynek célja a nehéz helyzetbe került adósok problémáinak kezelése, azonban a hitelportfólió minőségének általános javulását elsősorban a gazdasági helyzet és a gazdasági mutatók javulása tudja tartósan elősegíteni. A Magyar Nemzeti Bank és a magyar kormány 2011-re vonatkozó gazdasági előrejelzései a bruttó hazai termék (a továbbiakban: GDP) növekedését, a foglalkoztatási helyzet és a munkanélküliségi ráta fokozatos javulását vetítik előre, ami valószínűsíthetően jelentős hatást gyakorol az FHB hitelállományára is.
7.2. TEHERMEGOSZTÁS
(59)
A magyar hatóságok megjegyzik, hogy az FHB-nak az Allianz Bankkal és Allianz Magyarország Biztosítóval kötött megállapodásai azután születtek, hogy az FHB 2010. február 19-én a részvények teljes kibocsátási értékét megfizette a magyar államnak, és visszaváltotta a tőkeemelés során kibocsátott részvényeket. Az FHB Allianzzal kötött megállapodásai 2010. júniusban és júliusban születtek, a részesedésszerzés pedig 2010 szeptemberében zajlott le. Ekkor már semmiféle állami pénzeszköz nem volt az FHB birtokában. Ezért az FHB a felvásárlást nem finanszírozhatta a 2010. februárban visszafizetett tőkeemelésből. Az FHB és az Allianz közötti előkészítő elemzések és tárgyalások már csak az állami hitel visszafizetése után kezdődtek meg. Továbbá, az Allianz Bankért az FHB által kifizetett vételár (figyelembe véve a saját részvények értékét is) mintegy 3,3 milliárd HUF-ot tett ki, miközben az Allianz Bank saját tőkéje 2010. szeptember 30-án megközelítette a 14 milliárd HUF-ot. Így az Allianz Bank megvásárlásához az FHB-nak nem volt szüksége tőkére, és a tranzakció nem csökkentette az FHB saját tőkéjét.
(60)
Másrészt, a támogatás lehetséges minimumra korlátozását az a tény jelzi, hogy az FHB tőkemegfelelési mutatója, amely 2008-ban 11,3 % volt, csak a tőkeemelést követően érte el a garanciavállalási és feltőkésítési program keretében a Bizottság által jóváhagyott 12 %-os tőkemegfelelési célszámot.
(61)
A magyar hatóságok emellett megjegyzik, hogy az FHB már több éve nem fizetett osztalékot, és részvény visszavásárlásai kis mértékűek voltak a teljes alaptőkéhez viszonyítva. Így a tulajdonosoknak, részvénybefektetőknek az elmúlt években visszajuttatott pénzeszközök mennyisége nem jelentős, és biztosított a megfelelő tehermegosztás.
7.3. A VERSENYTORZULÁST KORLÁTOZÓ INTÉZKEDÉSEK
(62)
A Bizottság határozatában említett versenytorzulást korlátozó intézkedések mellett a magyar hatóságok rámutatnak további olyan intézkedésekre, amelyek a garanciavállalási és feltőkésítési programhoz, valamint az FHB és a Magyar Állam közötti tőkeemelési megállapodáshoz kapcsolódnak:
-
az államot megillető különleges vétójog, amely az osztalékfizetésre és a vállalatfelvásárlásra vonatkozik (14), valamint
-
a bank által a vezető állású személyeinek munkabérére, díjazására és jutalmazására vonatkozó, és a Magyar Állam részesedésének megszűnéséig vállalt korlátozás (15).
(63)
A magyar hatóságok megjegyzik, hogy az állami támogatási szabályok értelmezése szerint ezek a magatartásbeli szabályok és versenytorzulást korlátozó egyéb intézkedések csak addig az időpontig kötik, illetve kötötték az FHB-t, ameddig az állam a bank részvényese volt.
(64)
A fent említett intézkedéseken felül az FHB a tőkeemelési megállapodás 3.8. pontjában további kötelezettségvállalásokat is tett, amelyek előírják, hogy a tőkeemelést kizárólag a következő célok elérésére szabad fordítani:
-
az FHB tőkeemelést hajt végre az FHB Kereskedelmi Bankban,
-
a tőkeemelés hozzájárul a magyar jelzálog és jelzáloglevél piacok stabilizációjához, valamint finanszírozza a lakossági, és a kis- és középvállalkozási hitelezés fejlesztését,
-
a tőkeemelés javítja az FHB stabilitását, és erősíti aktív tőkepiaci szerepét, ezáltal hozzájárul a befektetői bizalom helyreállításához,
-
az FHB részt vesz a fenti részpiacok konszolidációjában,
-
az FHB optimalizálja finanszírozási struktúráját (forrásstruktúráját),
-
az FHB bővíti a makro (árfolyam) kockázatok szélsőséges hatásainak tőkeoldali kivédéséhez szükséges eszköztárát.
(65)
A Bizottság által hangoztatott kétségekkel szemben, az FHB tőkeemelése nem arra irányult, hogy az FHB Kereskedelmi Bank üzleti tevékenységének bővítése révén torzítsa a versenyt. Az utóbbi tőkeemelése a tőkeemelési megállapodásban vállalt kötelezettség volt. Az FHB Kereskedelmi Bank fő tevékenysége - amelyet az állami feltőkésítésből finanszírozott 25 milliárd HUF tőkeemelés is támogatott - változatlan maradt. A vállalati hitelállomány folyamatosan növekszik, de nem haladja meg a korábbi növekedési trendjét.
(66)
Álláspontjuk szerint a fentiek világossá teszik, hogy alaptalan a Bizottság versenytorzulást korlátozó intézkedésekkel kapcsolatos sommás megállapítása, amely szerint „ezek az intézkedések nagyon korlátozottak”. Ezért a magyar hatóságok fenntartják azt az álláspontjukat, hogy a tőkeemelési megállapodás megfelelt a Stabilizációs törvényben és a vonatkozó bizottsági közleményekben megállapított feltételeknek.
VIII. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
8.1. A TÁMOGATÁS MEGLÉTE
(67)
A Bizottság már az eljárás megindításáról szóló 2011. január 24-i határozatában megállapította, hogy az FHB-nak nyújtott hitel formájában biztosított feltőkésítés és likviditásbővítés egyaránt állami támogatásnak minősül a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében (16). Sem a Magyar Állam, sem az FHB nem említett olyan érvet, amely kétséget ébresztene e megállapítás iránt.
8.2. A TÁMOGATÁS JOGSZERŰSÉGE
(68)
A Bizottság már az eljárás megindításáról szóló 2011. január 24-i határozatában kimondta, hogy az FHB feltőkésítése nem felel meg a garanciavállalási és feltőkésítési program feltételeinek. Először is az intézkedés nem felelt meg a kedvezményezett pénzintézet kockázattal súlyozott eszközeinek 2 %-át meghaladó tőkeemelésre alkalmazandó követelményeknek. Így azt külön be kellett volna jelenteni a Bizottságnak, összhangban a garanciavállalási és feltőkésítési program feltételeivel és a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdésével.
(69)
Következésképpen a magyar hatóságok jogellenesen, a Szerződés 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével hajtották végre az FHB tőkeemelése formájában nyújtott támogatást.
8.3. A TÁMOGATÁS SZÁMSZERŰSÍTÉSE
(70)
Az FHB szerkezetátalakításával összefüggésben a banknak nyújtott valamennyi intézkedést figyelembe kell venni. Ezért a 30 milliárd HUF tőkeemelést és a 120 milliárd HUF likviditási hitelt egyaránt szem előtt kell tartani az összeegyeztethetőség értékelése során.
8.4. A TÁMOGATÁS BELSŐ PIACCAL VALÓ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATA
8.4.1. Jogalap
(71)
Amint azt már a Bizottság 2011. január 24-i határozata is megállapította, a pénzpiacok sajátos helyzetére tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedések a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján vizsgálhatók, amely kimondja, hogy „A belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető: […] egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás.” Mivel e határozat célja az FHB által kapott támogatásnak és a bank szerkezetátalakítási tervének az értékelése, a Bizottság helyénvalónak találja,hogy értékelését azokra a közleményekre alapozza, amelyek arról szólnak, hogy hogyan kell alkalmazni az állami támogatási szabályokat a pénzügyi ágazatra a válság során (17). Ami konkrétan a bank szerkezetátalakítási tervének értékelését illeti, azt a szerkezetátalakítási közleményre kell építeni (18).
8.4.2. A szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetősége
8.4.2.1. Az intézmény hosszú távú életképességének helyreállítása
(72)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában (19) kétségét fejezte ki az FHB pénzügyi előrejelzéseiben elfogadott prognózisok helytállóságát illetően. A Bizottság megjegyezte, hogy az FHB által 2010. szeptemberben benyújtott szerkezetátalakítási terv nem fejtette ki, hogy miért helyesek az említett prognózisok. Továbbá, mivel úgy látszik, hogy a pénzügyi előrejelzések nem vették figyelembe az Allianz Bank megvásárlásának és az Allianz Hungária Biztosítóval létrejött megállapodásnak a következményeit, a Bizottság nem tekinthette továbbra is érvényesnek a bemutatott előrejelzéseket. A Bizottság az iránt is kétségeinek adott hangot, hogy a bank prognózisai a betétállomány erőteljes növekedésére épülnek.
(73)
Továbbá, a Bizottság aggályait fejezte ki a bank hosszú távú életképességével kapcsolatosan is, tekintettel az FHB üzleti modelljére, amely a bankközi finanszírozásra való erőteljes ráutaltság és a betétállomány alacsony részaránya miatt sebezhetőnek tekinthető likviditási válságok esetén. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a bank 2010. szeptemberi szerkezetátalakítási terve, bár a tőkeellátottság jövőbeni alakulására fókuszált, nem szolgáltatott elegendő részletet a bank hosszú távú fenntartható finanszírozásáról.
(74)
A bank szerkezetátalakítási tervére vonatkozó, 2011 októberében nyújtott további tájékoztatás alapján a Bizottság megállapítja, hogy a 2010. szeptemberi szerkezetátalakítási terv pénzügyi előrejelzései megalapozott és megbízható prognózisokra épültek. Az Allianz Bank megvásárlását is felölelő, naprakésszé tett információk azt mutatják, hogy az Allianz Banktól megszerzett számlák révén emelkedett a bank lakossági és vállalati betétállománya. Ez a felvásárlás alátámasztja a betétállomány növekedésére vonatkozóan megfogalmazott prognózisokat.
(75)
A Bizottság azt is üdvözli, hogy a betétállomány növekedése hozzájárul a bank finanszírozási forrásainak diverzifikálásához, a jelzálogkötvények finanszírozási mixen belüli relatív súlyának csökkenéséhez, és bank bankközi finanszírozásra utaltságának korlátozásához. A megadott információk alapján a bankközi finanszírozás részaránya (vagyis a kibocsátott kötvények, a bankok betétei és a jelzálogkötvények azon része, amelyet nem a hitelek refinanszírozására használnak fel) - a bank összes forrásának százalékában kifejezve - a 2009. december 31-i [35 %-30 %]-ról 2010. december 31-re [30 %-25 %]-ra csökkent. Annak eredményeként, hogy a bank finanszírozási mixe kiegyensúlyozottabbá vált a betétállomány tekintetében, az átlagos finanszírozási költség (az összes forrást terhelő kamatkiadásként számítva) a 2009. december 31-ig [7-6,5] bázispontról 2010. december 31-re [6-5,5] bázispontra javult. Az eszközarányos jövedelmezőség szintén javult, és a 2009-es [0,9 %-1 %] után a 2010. évben [1,05 %-1,10 %]-ot ért el. Ezt a kedvező tendenciát megerősítette a bank előrejelzése, amely szerint az eszközarányos jövedelmezőség 2014-ben alapesetben [1,05 %-1,2 %]-on, a kedvezőtlen forgatókönyv esetén pedig [0,9 %-1,05 %]-on stabilizálódik. 2014-ben a tőkearányos jövedelmezőség alapesetben [11 %-13 %]-ot, a kedvezőtlen forgatókönyv esetén pedig [10 %-12 %]-ot érne el.
(76)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló határozatában az iránt is aggodalmát fejezte ki, hogy a magyar hatóságok által addig foganatosított intézkedések elegendőek-e az FHB ingatlanpiacnak és kedvezőtlen árfolyam-mozgásoknak való kitettségének kezeléséhez. A Magyarország által 2011. december 9-én nyújtott tájékoztatás alapján azonban a Bizottság elégedetten nyugtázza, hogy az FHB megtette az ahhoz szükséges lépéseket, hogy jelentősen csökkentse a jelzálogkötvény piacon való részvételét (20). A bank emellett jelentős mértékben - a 2009-es [3 %-5 %]-ról a 2011-es [9 %-11 %]-ra növelte a lakossági hitelek részarányát. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy az „Allianz megállapodás” (21) komoly mértékben hozzájárult ezekhez a kedvező tendenciákhoz. Ami a kedvezőtlen árfolyam-mozgásoknak való kitettséget illeti, az FHB-nak az a kötelezettségvállalása, miszerint bővíti az árfolyamkockázatok szélsőséges hatásainak tőkeoldali kivédéséhez szükséges eszköztárát, elfogadható megfelelő eszköznek a Bizottság kételyeinek eloszlatására (22), mivel lehetőséget nyújt a banknak, hogy megszüntesse vagy fedezze a külföldi devizákban folytatott ügyletekből származó devizaváltási kockázatot.
(77)
Ennélfogva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a naprakésszé tett szerkezetátalakítási terv, figyelembe véve az Allianz Bankra vonatkozó megállapodást, igazolja az FHB pénzügyi előrejelzéseiben szereplő konkrét célszinteket, és hozzájárul a bank hosszú távú életképességének helyreállításához.
8.4.2.2. A bank saját hozzájárulása (tehermegosztás)
(78)
A Bizottság üdvözli, hogy a tőkeemelés összegét 2010. február 19-én - vagyis kevesebb mint egy éven belül - már teljes egészében visszafizették az államnak, továbbá hogy a bank saját forrásai felhasználásával fizette vissza a támogatás összegét. Az FHB arra is saját forrásait használta, hogy visszafizesse a középtávú állami hiteltámogatás négy, 2011. február 11-i, 2011. május 11-i, 2011. augusztus 11-i és 2011. november 11-i lejáratú részletét.
8.4.2.3. A szerkezetátalakítási költségek korlátozása, ellentételezés
(79)
A Bizottság kedvezőnek tartja az állami feltőkésítés összegének korai visszafizetését. Ezenfelül az Allianz Bank FHB általi felvásárlása javítja a bank likviditási profilját, megnövelve a lakossági és vállalati betétállomány összegét. Így a felvásárlás a bank üzleti tervének fontos részét képezi, és hozzájárul annak hosszú távú jövedelmezőségéhez. Tehát nem tekinthető úgy, hogy az FHB-nak nyújtott támogatást arra használták ki, hogy új üzleti területekre terjessze ki tevékenységét, ugyanis az Allianz Bank és az FHB ugyanazon lakossági és vállalati üzletágban tevékenykedik. Ennek következében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Allianz Bank Zrt. FHB általi felvásárlása megfelelő intézkedés a bank hosszú távú életképességének biztosítására.
(80)
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a magyar hatóságok által szolgáltatott információk eloszlatják a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló 2011. január 24-i határozatban hangoztatott az iránti kételyeit, hogy az Allianz Bank felvásárlását nagyrészt nem az állam költségén hajtották-e végre. Az Allianz Bank felvásárlását2010. szeptember 30-án zárták le, azután, hogy 2010. február 19-én sor került a tőkeemelés visszafizetésére az államnak. Ami a még vissza nem fizetett hitelösszegeket illeti, a Bizottság elégedetten állapítja meg, hogy a bank 2011. február óta már visszafizette a hitel négy részletét (23). A Bizottság értékelése nem változott a tőkeemelés „hiányzó” ellentételezését - vagyis az FHB által eredetileg meg nem fizetett összeget - tekintve, mivel az ellentételezésként eszközölt kifizetés 1,6 milliárd HUF-ot tett ki (a (40) preambulumbekezdés), az Allianz Bankért fizetett vételár pedig 3,3 milliárd HUF volt (a (60) preambulumbekezdés).
(81)
Ami a támogatási intézkedések ellentételezését illeti, a Bizottság elégedetten veszi tudomásul, hogy az FHB és a Magyar Kormány 2011. december 15-én megállapodást kötött, amelynek értelmében az FHB beleegyezett abba, hogy további 1,6 milliárd HUF ellentételezést fizessen az államnak. A 2010. októberi 890 millió HUF-os kifizetéssel együtt, az FHB által a Magyar Államnak a tőkeemelésért fizetett teljes összeg 10,49 %-os ellentételezési aránynak felel meg, a garanciavállalási és feltőkésítési programban meghatározott feltételeknek megfelelően.
(82)
A Bizottság üdvözli, hogy a bank kevesebb mint egy éven belül visszafizette az állam által nyújtott tőkeemelést (a bankot 2009. március 23-án tőkésítették fel, és 2010. február 19-én került sor az államnak történő visszafizetésre).
(83)
A likviditásbővítési program keretében a banknak juttatott középtávú hitelért az alábbiak közül a magasabb összegű ellentételezést kell teljesíteni: i. az IMF különleges lehívási jog (a továbbiakban: SDR) + 345 bázispont, valamint ii. a 12 hónapos irányadó bankközi kamatláb (a továbbiakban: IBOR) + 100 bázispont + 123,5 bázispont (ez havonta átlagosan 3,79 % és 4,08 % közötti kamatlábnak felel meg), a likviditásbővítési programban meghatározott feltételeknek megfelelően.
(84)
A középtávú állami hitelre vonatkozó kölcsönszerződés úgy rendelkezik, hogy a hitel visszafizetése […] 2011. február 11-től kezdődik. A magyar hatóságok által benyújtott információk szerint az FHB már visszafizette a hitel 2001. február 11-én, 2011. május 11-én, 2011. augusztus 11-én és 2011. november 11-én esedékessé vált négy részletét. A Bizottság üdvözli, hogy az FHB mindeddig pontosan teljesítette a középtávú hitellel kapcsolatos fizetési kötelezettségeit. A Bizottságnak nincs oka kételkednie abban, hogy a hitelt lejáratkor teljes egészében és időben vissza fogják fizetni.
(85)
Az értékelés megerősítette, hogy az FHB a magyar bankszektor nehézségei ellenére jó teljesítményt nyújt, és a bank viszonylag magas tier 1-es tőkemegfelelési aránnyal rendelkezik (2008 végén 12 %, ami a 2009-es tőkeemelést követően 16,9 %-ra emelkedett, és az állami tőke visszafizetését követően is magas [10,5 %] maradt). A magyar bankokra 8 %-os tőkekövetelmény vonatkozott ebben az időben. Néhány másik pénzintézettel szemben a bank meg tudta őrizni szilárd tőkehelyzetét (a tőkemegfelelési mutató 10,5 %-os volt 2009 márciusában, az állami tőkeemelés visszafizetését követően). Emellett a Moody's-nál megtartotta Baa3-as besorolását, ami még beruházásra ajánlott kategóriát jelent.
(86)
Az említett tények alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy FHB csupán ideiglenes és nem alapvető nehézségekkel küzdött. Ezért úgy véli, hogy a bank által fizetett ellentételezés megfelelő, mivel az alapvetően stabil bankok által fizetendő ellentételezésnek felel meg.
(87)
Tekintve, hogy Magyarország jelenlegi nehézségei nem veszélyeztették a bank életképességét, a Bizottság nem szólít fel arra, hogy további ellentételezést fizessenek az államnak.
(88)
Továbbá az FHB által a középtávú hitelért az államnak fizetett ellentételezés (lásd a (84) preambulumbekezdést), megfelel a likviditásbővítési programban megszabott feltételeknek. Ezért a Bizottság szerint mindkét támogatási intézkedés ellentételezése megfelelő.
(89)
A Bizottság kedvezően fogadja továbbá, hogy a bank a 2009-es és 2010-es években nem fizetett osztalékot a törzsrészvényei után. A bank emellett - a Magyar Állam részesedésének megszűnéséig - bizonyos korlátozásokat alkalmazott a vezető állású személyeinek munkabérére, díjazására és jutalmazására vonatkozóan.
(90)
Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv biztosítja a bank, a részvényesek és a felső vezetés saját hozzájárulását a szerkezetátalakítási terv költségeihez.
8.4.2.4. A versenytorzulások kiigazítására irányuló intézkedések
(91)
A Bizottság megjegyzi, hogy a szerkezetátalakítási tervben kevés olyan intézkedés szerepel, amely a versenytorzulások kiigazítására irányul. Először is nem foganatosítottak strukturális intézkedéseket. Másodsorban a szerkezetátalakítási tervbe foglalt magatartásbeli intézkedések csupán addig alkalmazandók, amíg a bank részesül az állami tőkejuttatásból. Harmadrészt, a Bizottság üdvözli, hogy az FHB mindeddig pontosan teljesítette a középtávú hitelből eredő fizetési kötelezettségeit. A Bizottságnak nincs oka kételkednie abban, hogy a bank képes a hitelt lejáratkor teljes egészében és időben visszafizetni. Negyedrészt, az FHB piaci pozíciója nem változott meg jelentős mértékben az Allianz Bank felvásárlása óta (a piaci részesedése [3 %-3,3 %], illetve [3,4 %-3,6 %] volt a felvásárlást megelőzően, illetve azt követően), ami megnyugtató a Bizottság számára abban a tekintetben, hogy korlátozott marad az említett felvásárlás versenytorzító hatása.
(92)
A magatartásbeli intézkedések az alábbiakra korlátozódtak:
-
a bank nem folytathat agresszív üzleti stratégiát,
-
a bank nem fektethet be új üzleti területeken, kivéve azokat a beruházásokat, amelyeket a feltőkésítési megállapodás aláírása előtt jóváhagytak,
-
a banknak a marketing során tartózkodnia kell az állami támogatás említésétől.
(93)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tőkeemeléshez kapcsolódó azon egyéb magatartásbeli intézkedések, amelyekről a magyar hatóságok említést tesznek az eljárás megindításáról szóló 2011. január 27-i határozatra adott válaszukban, nem tekinthetők a támogatás által okozott versenytorzulások kiigazítására irányuló intézkedéseknek.
(94)
A Bizottság azonban úgy véli, hogy korlátozott maradt a versenytorzulás, figyelembe véve az FHB-nak a magyarországi lakossági és vállalati üzletágakon belüli csekély részesedését ([0,9 % - 1,08 %], illetve [0,5 % - 0,9) %] a lakossági és a vállalati betétek piacain) továbbá azt, hogy a bank a kibocsátást követő egy éven belül visszafizette az állami tőkejuttatást. Emellett a Bizottságnak nincs oka kételkedni abban, hogy a bank teljes mértékben és időben visszafizeti majd a hitelt, mivel az FHB már visszafizette a likviditási program keretében kapott középtávú állami hitel négy részletét.
(95)
Továbbá az államnak fizetett ellentételezés összhangban van a feltőkésítési és garanciavállalási programmal, és ennélfogva megfelel a szerkezetátalakítási közlemény 34. pontjában előírt követelményeknek.
KÖVETKEZTETÉS
(96)
A Bizottság megállapítja, hogy a magyar hatóságok által közölt információk, valamint az FHB-nak az e határozat IV. szakaszában ismertetett, naprakésszé tett szerkezetátalakítási terve alapján, a likviditásbővítési hitel és feltőkésítés formájában megvalósított támogatási intézkedés összeegyeztethető a belső piaccal a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében, továbbá teljesíti a szerkezetátalakítási közleménynek az életképességre, a tehermegosztásra és a versenytorzulást enyhítő intézkedésekre vonatkozó követelményeit.
(97)
Magyarország kivételesen beleegyezett, hogy ezt a határozatot csak angol nyelven hiteles szöveggel fogadják el,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2009. március 25-én nyújtott, 2012. november 11-i lejáratú 120 milliárd HUF (mintegy 410 millió EUR) középtávú állami hitelt, valamint a Magyarország által az FHB Jelzálogbank Nyrt.-nek 2009. március 31-én, különleges osztalékelsőbbségi és szavazati jogot biztosító részvények formájában nyújtott, 30 milliárd HUF (mintegy 100 millió EUR) feltőkésítést magukba foglaló intézkedések az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetőek a belső piaccal.
2. cikk
Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2012. február 22-én.