РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 258/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 март 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 19 юни 2010 г. Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“) обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-долу „известието за започване“), започването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на керамични плочки с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „Китай“ или „засегнатата държава“).
(2)
Антидъмпинговата процедура бе започната вследствие на жалба, подадена от CET, Федерацията на европейските производители на керамични плочки (наричана по-долу „жалбоподателите“) от името на 69 производители, които представляват 30 % от общото производство на керамични плочки в Съюза. В жалбата се съдържаха prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, известните производители износители от Китай, представителите на Китай, известните вносители и ползватели за започването на процедурата. Комисията уведоми също така производителите в Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“), Нигерия, Бразилия, Турция, Индонезия и Тайланд, тъй като тези страни бяха разгледани като варианти за държава аналог. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за започване на антидъмпингова процедура. Всички заинтересовани страни, които пожелаха и показаха, че имат конкретни основания да бъдат изслушани, получиха това право.
(4)
С оглед на видимо големия брой производители износители в Китай, несвързани вносители и производители от Съюза в известието за започване бе предвидено изготвянето на представителна извадка за установяване на дъмпинга и вредата в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да определи доколко е наложително изготвянето на представителна извадка и ако случаят се окаже такъв, да подбере извадка, всички известни производители износители от Китай и производители от Съюза бяха приканени да се представят пред Комисията и да предоставят, както се посочва в известието за започване на процедурата, основни сведения за дейността си, свързана с разглеждания продукт, в периода от 1 април 2009 г. до 1 март 2010 г. Проведена бе консултация и с властите на Китай.
2.1. Изготвяне на представителна извадка от китайски производители износители
(5)
В процеса на изготвяне на представителната извадка бяха получени сто и пет валидни отговора от производители износители от Китай, които представляват 47 % от вноса през периода на разследване, както е определено в съображение 24 по-долу. Поради това степента на съдействие се счита за висока.
(6)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра представителна извадка от производители износители, въз основа на най-големия представителен обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, чието разследване беше възможно в рамките на наличното време. Подбраната представителна извадка се състоеше от три групи, които представляваха 10 индивидуални производителя, 14,4 % от общия обем на износа от Китай за Съюза и 31,3 % от общия обем на оказалите съдействие износители по време на ПР. За подбора на представителната извадка бяха проведени консултации със засегнатите страни и китайските власти в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент. Във връзка с предложената представителна извадка бяха получени редица коментари. Коментарите, които бяха счетени за уместни, бяха взети предвид при подбора на окончателната представителна извадка.
2.2. Изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза
(7)
В писмо, изпратено до Комисията, Федерацията на европейските производители на керамични плочки (CET) потвърди, че всички дружества, подали жалба, са се съгласили да бъдат включени в представителната извадка. Предвид и останалите дружества, които се представиха, Комисията получи информация от страна на 73 производители от Съюза.
(8)
При изготвянето на представителната извадка бе взета предвид високата степен на фрагментираност на сектора на керамичните плочки. За да се гарантира, че резултатите на големите дружества няма да доминират по време на анализа на вредата и че положението на малките дружества, които заедно представляват основният дял от производството на Съюза, е надлежно взето предвид, се счита, че всички сегменти, т.е. малките, средните и големите дружества следва да бъдат представени в представителната извадка.
(9)
На базата на обема на годишната продукция бяха установени три сегмента:
- сегмент 1: големи дружества (с продукция над 10 милиона m2),
- сегмент 2: средни дружества (с продукция между 5 и 10 милиона m2),
- сегмент 3: малки дружества (с продукция под 5 милиона m2).
(10)
При анализа на микроикономическите показатели резултатите на включените в представителната извадка дружества в съответния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сегмент в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест на всеки сектор в общия сектор на керамичните плочки). Съгласно информацията, събрана по време на разследването, производителите от сегменти 1 и 2 са представлявали по около една четвърт от общото производство в Съюза, докато производителите от сектор 3 са представлявали приблизително половината от общото производство в Съюза. Над 350 дружества принадлежат към сегмента на малките предприятия. Над 40 дружества принадлежат към сегмента на средните предприятия и над 20 - към сектора на големите предприятия.
(11)
В представителната извадка бяха включени десет дружества. Те са най-големите дружества от всеки един от трите сегмента с оглед на продажбите, продукцията и географското разположение. От включените в представителната извадка дружества едно принадлежи към сегмента на големите дружества, четири - към сектора на средните дружества и пет - към сектора на малките дружества. Подбраните дружества са базирани в шест държави-членки (Италия, Испания, Полша, Португалия, Германия и Франция), които заедно представляват 90 % от общото производство на Съюза. Тази извадка представлява 24 % от общото производство на оказалите съдействие производители и 7 % от общото производство на Съюза.
(12)
По време на разследването едно включено в представителната извадка дружество от Полша реши да преустанови съдействието си на разследването. Комисията не успя да получи съдействие от нито един друг производител, базиран в Полша.
(13)
Независимо от оттеглянето на полския производител, нивото на представителност на извадката остана високо с оглед на всички критерии, посочени в съображения 8 и 10. Вследствие на това беше взето решение, че процедурата може да продължи с представителна извадка от девет производители от пет държави-членки.
(14)
Жалбоподателите поискаха имената им да останат поверителни. Комисията прие това искане.
2.3. Изготвяне на представителна извадка от вносители
(15)
Комисията получи 24 отговора от вносители. Трима големи производители бяха изключени от процеса по изготвяне на представителната извадка: двама свързани китайски износители и един свързан производител от Съюза (обемът на вноса е ограничен в сравнение с общия обем на продажбите на този производител).
(16)
Несвързаните вносители, оказали съдействие, представляват около 6 % от общия обем на вноса от Китай.
(17)
В представителната извадка бяха включени седем дружества, представляващи 95 % от вноса, извършен от несвързани дружества, оказали съдействие. Едно от тези дружества бе и ползвател на разглеждания продукт. Извадката бе представителна и от гледна точка на географското разпределение. Представителната извадка включва следователно държави-членки, които представляват повече от 49 % от вноса в Съюза, което свидетелства за нейната представителност.
2.4. Отговори на въпросниците и проверки
(18)
За да се даде възможност на включените в представителната извадка производители износители от Китай, ако пожелаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (наричано по-долу „ТДПИ“), или за индивидуално третиране (наричано по-долу „ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявление на включените в представителната извадка производители износители. Една група производители износители поиска ТДПИ по силата на член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че разследването установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Другите групи производители износители поискаха само ИТ.
(19)
Заявления за индивидуално разследване бяха получени от осем дружества или групи несвързани дружества, невключени в представителната извадка. Разглеждането на тези заявления на временния етап щеше да бъде прекалено трудно. Решението дали да бъде извършено индивидуално разследване на някое от тези дружества или не ще бъде взето на окончателния етап от процедурата.
(20)
Комисията изпрати въпросници на включените в представителната извадка производители износители, както и на невключените в представителната извадка производители износители, които заявиха намерението си да поискат индивидуално разследване по силата на член 17, параграф 3 от основния регламент, на включените в представителната извадка производители от Съюза, на оказалите съдействие несвързани вносители и на всички известни ползватели в Съюза.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от три включени в представителната извадка групи от производители износители, от осем невключени в представителната извадка производители износители или групи от производители износители, от девет включени в представителната извадка производители от Съюза и от петима вносители, несвързани с производител износител. Изявления бяха получени и от Европейската асоциация на производителите (Cerame-Unie), националните асоциации на производителите, вносителите, асоциациите на вносителите и ползвателите.
(22)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на анализа на ТДПИ/ИТ и за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на девет включени в представителната извадка производители от Съюза и следните дружества:
а)
Производители износители от Китай
-
Becarry Group, съставена от:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group, съставена от:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful Group, съставена от:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., свързан италиански вносител
б)
Търговци в Китай
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.
в)
Търговци в Хонконг
-
Cayenne Trading International Ltd.
-
Great Prosperity Development Ltd.
-
Good East Development Ltd.
г)
Несвързани вносители
-
Enmon GmbH, Германия
д)
Национални асоциации на производителите
-
Confindustria Ceramica (Италия)
-
Испанска асоциация на производителите на керамични плочки (ASCER)
-
APICER (Португалия)
(23)
С оглед на необходимостта от установяване на нормална стойност за производителите износители от Китай, на които не би могло да се даде ТДПИ, в помещенията на двамата производители беше извършена проверка на място, за да се установи нормалната стойност, въз основа на данните за САЩ като държава аналог. Тези производители поискаха запазване на поверителност относно тяхната идентичност.
3. Период на разследване
(24)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. (наричан по-долу „периодът на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
Разглежданият продукт са лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване, от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета, парчета и подобни артикули за мозайки, от керамика, дори върху подложка (наричани по-долу „керамични плочки“ или „разглеждания продукт“), класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99.
(26)
Керамичните плочки се използват основно в строителната индустрия за облицоване на стени и подове.
2. Сходен продукт
(27)
Една от страните заяви, че продуктът, внесен от Китай, и този, произведен от промишлеността на Съюза, не са съпоставими.
(28)
Следва да се припомни, че Комисията базира сравнението на цените на различни видове на продукта, които се отличават по контролния номер на продукта, съставен от осем знака.
(29)
Въпросната страна изложи своите аргументи по време на изслушване пред служителя по изслушванията. Съгласно тези аргументи липсата на съпоставимост се дължала на разлика в технологиите, материалите, полирането и дизайна, използвани за производството на плочки в Съюза и Китай. Напреднали в технологично отношение производствени линии са позволили произвеждането на висококачествени плочки със ситопечат и различни цветове. Дружеството поясни, че са използвани различни печатни технологии за ситопечат, ротативен печат и мастиленоструен печат.
(30)
Въпреки исканията за по-подробни сведения по отношение на всички тези аспекти на съпоставимостта на продукта, страната не подкрепи с доказателства своите твърдения. Аргументът за подобряване на съпоставимостта също не бе подкрепен с доказателства. Освен това самата страна призна, че видовете на продукта, засегнати от евентуалното добавяне на четирите предложени критерия, представляват само 0,5 % от пазара на плочки. Както бе посочено в доклада, изготвен от служителя по изслушванията, в който се обобщава позицията на засегнатото дружество, останалите 99,5 % от продуктите със същите контролни номера на продукта са били сходни.
(31)
Както бе посочено по-горе, страната не подкрепи с доказателства необходимостта от въвеждане на допълнителни критерии и не обясни тяхното потенциално отражение върху цените. Поради това, с оглед на пренебрежимо малкия пазарен дял на разглежданите видове на продукта и категоричното съгласие на страната, че 99,5 % от плочките с разглежданите контролни номера на продукта са били съпоставими, искането за добавяне на допълнителни критерии към структурата на контролните номера на продукта трябваше да бъде временно отхвърлено.
(32)
Прави се заключението, че разглежданият продукт, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на Китай и на вътрешния пазар на САЩ, които временно бяха приети за държава аналог, както и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от производителите от Съюза, имат еднакви основни физични и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. Поради това те временно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(33)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно вноса с произход от Китай нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за производителите, за които се установи, че отговарят на критериите по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна държавна намеса и разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма съществени нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; и
5.
конвертирането на паричните единици се извършва по пазарния курс.
(34)
Две групи производители износители от Китай поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(35)
Беше установено, че страните (двама производители - един китайски търговец и един търговец от Хонконг), които, според твърдения, са образували една от тези групи, всъщност не са били свързани. При тези обстоятелства заявленията за ТДПИ на тези двама китайски производители (Becarry Group и Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd) бяха обработени поотделно.
(36)
Що се отнася до другата група от дружества, а именно Wonderful Group, съставена от две групи производители, които са свързани помежду си, тъй като са притежавани от едно и също холдингово дружество, само една от свързаните групи поиска ТДПИ, а другата поиска единствено ИТ. Тъй като критериите за получаване на ТДПИ трябва обаче да бъдат изпълнени от всички дружества в една и съща група, това искане за ТДПИ бе непълно и следователно не бе взето предвид. Следователно на групата не бе предоставено ТДПИ.
(37)
Във връзка с Becarry Group и що се отнася до първия критерий разследването установи, че на търговския лиценз на производителя е било наложено ограничение на продажбите за износ, което е било приложено на практика. Поради това бе счетено, че решенията за продажби не са били вземани свободно, а са били обект на значителна държавна намеса. Освен това за редица дружества в групата разследването не успя да установи дали дружеството е разполагало с първоначален капитал и ако това е било така, кой го е финансирал. По отношение на втория критерий счетоводната документация разкри редица сериозни пропуски, които не бяха посочени в одитния доклад. И на последно място - по отношение на третия критерий бе установено наличието на редица нарушения, пренесени от системата с непазарна икономика, тъй като основни активи не са били правилно отразени или амортизирани в счетоводната документация и не бе представено доказателство, че дружеството е платило за правото си за ползване на земята.
(38)
Във връзка с Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd по отношение на първия критерий разследването установи, че дружеството не е могло да докаже дали е разполагало с първоначален капитал при създаването си и ако това е било така, кой го е финансирал. Поради това не би могло да се изключи, че част от финансирането е била предоставено от държавата. Що се отнася до втория критерий счетоводната документация разкри сериозни пропуски, които не са били посочени в одитния доклад, поради което се счита, че сметките не са били одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. И на последно място, по отношение на третия критерий бе установено наличието на редица нарушения, пренесени от системата с непазарна икономика, тъй като дружеството не успя да представи доказателство, че е заплатило за правото на ползване на земята или за заплащането на определени активи.
(39)
Комисията разгласи констатациите относно ТДПИ на засегнатите производители износители, на китайските власти и на жалбоподателите и ги покани да изпратят коментари.
(40)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ бяха получени коментари от двамата включени в представителната извадка производители износители, на които не бе предоставено ТДПИ. Тези коментари обаче не бяха от такова естество, че да променят констатациите в тази връзка, тъй като те опровергават само част от констатациите и не привеждат допълнителни доказателства в подкрепа на коментарите.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(41)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, определени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
при изцяло или частично контролирани от чуждестранни лица предприятия или при съвместни предприятия износителите имат право да репатрират капитала и печалбите,
-
експортните цени и количества и условията и параметрите на продажба се определят свободно,
-
повечето от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса,
-
обмяната на валута се извършва по пазарен курс, и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(42)
Включените в представителната извадка производители износители, поискали ТДПИ - Becarry Group и Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd, поискаха и ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ. Wonderful Group и Xinruncheng Group също поискаха ИТ.
(43)
По отношение на Becarry Group бе установено, че продажбите не са били свободно определяни поради ограничението на продажбите за износ, посочено в съображение 37 по-горе, и неговото искане за ИТ бе следователно отхвърлено.
(44)
По отношение на другите производители износители бе установено, че те отговарят на условията, заложени в член 9, параграф 5 от основния регламент, и следователно биха могли да получат ИТ. Поради това, въз основа на наличната информация беше направена временна преценка, че следните включени в представителната извадка китайски производители износители отговарят на всички изисквания за ИТ, изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group
3. Нормална стойност
а) Избор на държава аналог
(45)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, се установява въз основа на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(46)
В известието за започване на антидъмпингова процедура Комисията посочи намерението си да използва САЩ като подходяща държава аналог за установяването на нормалната стойност за Китай и прикани заинтересованите страни да коментират този избор.
(47)
Бяха получени известен брой коментари и беше предложено няколко други държави-членки да послужат като алтернатива, а именно Бразилия, Турция, Нигерия, Тайланд и накрая Индонезия.
(48)
Вследствие на това Комисията реши да потърси съдействие от страна на известни производители от тези държави, в това число и САЩ. На въпросника обаче отговориха само двама производители на разглеждания продукт в САЩ. Един тайландски производител също изпрати непълен отговор на въпросника; така или иначе обаче неговата продуктова гама не беше напълно съпоставима с тази на оказалите съдействие китайски производители.
(49)
Разследването разкри, че САЩ са представлявали конкурентен пазар за разглеждания продукт. Редица производители са били активни на вътрешния пазар на САЩ и обемът на вноса е бил висок. Разследването разкри освен това, че керамичните плочки с произход от Китай и САЩ имат по същество еднакви физически характеристики и приложения и че производствените процеси са сходни.
(50)
Предвид факта, че пазарът на САЩ се характеризира основно с внос, бе посочено, че керамичните плочки, произведени в САЩ, и тези, произведени в Китай, обхващат различни сегменти от пазара. Поради това видовете на продукта, произведени на вътрешния пазар, които биха послужили като основа за установяването на нормалната стойност, не биха били съпоставими с видовете на продукта, изнесени от Китай за Съюза. Разследването обаче разкри, че производството в САЩ обхваща широка гама от видове на продукта, съпоставими с тези, произвеждани и изнасяни от Китай, както е посочено в съображение 49 по-горе.
(51)
Заявено бе също така, че САЩ вероятно са били относително малък участник на световния пазар на керамични плочки. През 2009 г. обаче в САЩ са били произведени близо 600 милиона m2, което се счита за значително количество. За сравнение - Китай, който е най-големият производител в света, е произвел за същия период 2 милиарда m2.
(52)
Една страна заяви, че САЩ разполагат със строги стандарти за качество и ефикасни нетарифни бариери за китайския внос. Разследването обаче разкри, че, както бе посочено по-горе, обемът на вноса от Китай в САЩ е бил висок и е представлявал основният дял от вътрешното потребление на САЩ. Поради това твърдението, че нетарифните бариери в САЩ имат отражение върху бюджета, а оттам и върху конкуренцията, бе отхвърлено.
(53)
Данните, включени в отговорите на двамата оказали съдействие производители от САЩ, бяха проверени на място. В крайна сметка бяха взети под внимание само данните от единия от посетените производители, тъй като те бяха счетени за надеждна информация, въз основа на която би могла да се базира нормалната стойност. Данните от втория посетен производител бяха сметнати за ненадеждни и трябваше да бъдат пренебрегнати, тъй като този производител е докладвал само за част от своите продажби на вътрешния пазар и разходите не можеха да бъдат напълно приравнени към сметките.
(54)
Поради това бе направено временното заключение, че САЩ са подходящ и обоснован избор за държава аналог съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент.
б) Определяне на нормалната стойност
(55)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност беше установена въз основа на проверената информация, получена от производителя в държавата аналог.
(56)
Беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на производителя от САЩ на сходния продукт са представителни по отношение на обема в сравнение с обема на разглеждания продукт, изнасян за Съюза от оказалите съдействие производители износители.
(57)
По време на периода на разследване беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на несвързани клиенти се извършват при обичайни търговски условия за всички видове на сходния продукт, произвеждани от производителя от САЩ. При все това, поради разлики в качеството между сходния продукт, произвеждан и продаван в САЩ, и разглеждания продукт, изнасян от КНР за Съюза, за някои видове на продукта бе счетено за по-подходящо да се конструира нормална стойност, за да може да се вземат предвид тези разлики и да се гарантира обективно сравнение, както е описано в съображение 61.
(58)
Нормалната стойност бе конструирана, като към производствените разходи на производителя от САЩ бяха добавени разходите за реализация, общите и административните разходи (наричани по-нататък „РРОАР“) и печалбата. Съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата се определят на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт при обичайни търговски условия, извършени от производителя от САЩ.
в) Експортни цени на производителите износители
(59)
Експортните цени на включените в представителната извадка китайски износители са били основани на действително платените или дължимите експортни цени на първия независим клиент. Когато продажбите са били осъществени посредством свързан вносител в Съюза, цените бяха конструирани съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент. Бяха направени корекции за всички разходи, извършени в периода между вноса и препродажбата, включително за разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата. По отношение на маржа на печалбата беше използвана печалбата, реализирана от несвързан вносител на разглеждания продукт, тъй като действителната стойност на печалбата на свързания вносител бе сметната за ненадеждна поради връзката между производителя износител и свързания вносител.
г) Сравнение
(60)
Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните експортни цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(61)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Нормалната стойност бе коригирана, за да се вземат предвид разликите в характеристиките (дължащи се основно на логото ОЕМ) и разликите в качеството за някои видове, които не са произведени от производителя в държавата аналог (например най-ниската цена за непорцеланови плочки). Допълнителни корекции бяха направени по отношение на разходите за навло, застраховка, обработка и допълнителни разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени от проверени доказателства.
4. Дъмпингови маржове
а) За оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставено ИТ
(62)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за оказалите съдействие производители износители, включени в представителната извадка, на които бе предоставен статут за ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, и среднопретеглената експортна цена на всяко дружество на разглеждания продукт за Съюза, както е установена по-горе.
(63)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Временен дъмпингов марж
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
б) За всички други оказали съдействие производители износители
(64)
Дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Китай, които не са включени в представителната извадка, бе изчислен като среднопретеглена стойност от дъмпинговите маржове за производителите износители, включени в представителната извадка, в съответствие с член 9, параграф 6 от основния регламент.
(65)
Дъмпинговият марж за оказалия съдействие производител износител в Китай, включен в представителната извадка, на който не бе предоставено ИТ (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), също бе изчислен по начина, описан по-горе в съображение 64.
в) Всички други (неоказали съдействие) производители износители
(66)
Дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички други неоказали съдействие производители износители от Китай, бе определен на базата на най-високия от дъмпинговите маржове, установени за представителен вид на продукта на оказал съдействие производител износител.
(67)
Въз основа на това временният среднопретеглен дъмпингов марж в представителната извадка и нивото на дъмпинга за цялата държава, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Среднопретеглена стойност в представителната извадка за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в представителната извадка и на които не е предоставено ИТ (вж. приложение I)
32,3 %
Остатък за неоказалите съдействие производители износители
73,0 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(68)
Както бе посочено в съображение 8, промишлеността на керамични плочки е силно фрагментирана. Керамични плочки се произвеждат от над 500 производители.
(69)
Както бе посочено по-горе, промишлеността на Съюза е разделена на три сегмента: малки, средни и големи дружества. Малките дружества съставляват половината от общото производство на Съюза.
(70)
Смята се, че данните, предоставени от националните и европейските асоциации, обхващат около 75 % от производството на Съюза. Тези данни бяха подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители и националните асоциации, както и с източници на статистически данни, като Prodcom например. Обемът и стойността на останалата продукция бяха екстраполирани на базата на същите източници на информация. Въз основа на това бе установено, че през ПР общото производство на Съюза е възлизало на 895 милиона m2. Всички производители от Съюза (които съставляват общото производство на Съюза) представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и по-долу ще бъдат наричани „промишлеността на Съюза“.
2. Потребление на Съюза
(71)
Потреблението на Съюза бе определено, като към продажбите на производителите от Съюза на пазара на Съюза бе добавен вносът по данни на Евростат. Данните относно общите продажби на Съюза на разглеждания продукт се основаваха на проверени данни, предоставени от националните и европейските асоциации на производителите. Данните, предоставени от асоциациите и Prodcom, бяха екстраполирани, за да се получи размерът на общите продажби на Съюза.
(72)
През разглеждания период, т.е. между 2007 г. и ПР, потреблението на Съюза е намаляло с 29 %, като най-значителен спад (13 %) е бил отбелязан между 2007 и 2008 г. През ПР потреблението е намаляло с 8 % в сравнение с 2009 г.
Таблица 1
Потребление
Обем (в хиляди кв. м)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
+ Общ внос
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Продукция на Съюза, продадена на пазара на Съюза
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
78
70
= Потребление
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Индекс (2007 г. = 100)
100
87
77
71
Годишен спад
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Внос от Китай
3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса на разглеждания продукт
(73)
Обемът, пазарният дял и средните цени на вноса от Китай са се развивали, както е посочено по-долу. Количествата и ценовите тенденции се основават на данни от Евростат.
Таблица 2
Внос от Китай
Обем (в хиляди кв. м)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем на вноса от разглежданата трета страна
68 081
65 122
62 120
66 023
Индекс (2007 г. = 100)
100
96
91
97
Годишна основа
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Пазарен дял на вноса от разглежданата трета страна
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Цена на вноса от разглежданата страна (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
95
97
Годишна основа
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Обемът на общия внос от Китай е намалял с 3 % през разглеждания период и през ПР е възлизал на около 66 милиона m2. Сама по себе си низходящата тенденция е в съответствие с низходящата тенденция в потреблението, но е далеч по-слабо изразена и се е наблюдавала през 2007 г. и 2009 г. Между 2009 г. и ПР обемът на вноса от Китай се е увеличил с 6 %. Освен това, погледнато в светлината на целия разглеждан период, пазарният дял на китайския внос е нараснал с 35 %, от 4,8 % през 2007 г. на 6,5 % през ПР.
(75)
Цените на китайския внос са намалели с 4 % по време на разглеждания период - от 4,7 EUR/m2 на 4,5 EUR/m2.
3.2. Подбиване на цените
(76)
За целите на анализа на подбиването на цените среднопретеглените продажни цени на производителите от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на вноса от Китай за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(77)
Сравнението показа, че по време на ПР вносът на разглеждания продукт е продаван в Съюза на цени, които са подбивали цените на промишлеността на Съюза. Изразено като процент от последните, нивото на подбиване на цените е било между 44 % и 57 %. Изчисленията се основават на данни, предоставени от включените в представителната извадка производители от Съюза и включените в представителната извадка производители износители от Китай.
4. Внос от трети държави, различни от Китай
(78)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Количествата и ценовите тенденции са базирани на данни от Евростат.
Таблица 3
Внос от други трети държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Внос от други трети държави (в хиляди кв. м)
89 151
75 593
53 557
53 665
Индекс (2007 г. = 100)
100
85
60
60
Пазарен дял на вноса от други държави
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Средна цена (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
122
122
Внос от Турция (в хиляди кв. м)
50 210
44 590
30 930
31 343
Пазарен дял на Турция
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Средна цена (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Внос от държави, различни от Китай и Турция
38 941
31 002
22 627
22 322
Индекс (2007 г. = 100)
100
80
58
57
Средна цена (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Вносът от трети държави е спаднал с 40 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял на този внос е спаднал с 14 % - от 6,2 % на 5,3 %.
(80)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 22 % по време на разглеждания период и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 19 % по време на ПР).
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Общи положения
(81)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(82)
Макроикономическите показатели (производство, капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на равнището на цялата промишленост на Съюза. Оценката бе базирана на информацията, предоставена от европейските и националните асоциации, и подложена на кръстосани проверки с данните, предоставени от производителите, и наличните статистически данни.
(83)
Анализът на микроикономическите показатели бе проведен на равнището на включените в представителната извадка производители от Съюза (средна единична цена, заетост, възнаграждения, производителност, складови наличности, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал). Оценката бе базирана на информацията, предоставена от тях, след като тя бе надлежно проверена.
5.2. Макроикономически показатели
5.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(84)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло значително с 32 % през разглеждания период. Като цяло спадът (по време на разглеждания период) е отразил съществения спад в потреблението (с 29 % по време на разглеждания период, вж. съображение 72 по-горе). То обаче следва различна тенденция. То е намаляло с 32 % между 2007 и 2009 г., като най-голям спад е бил отбелязан между 2008 и 2009 г. - 23 %. След това то се е стабилизирало между 2009 г. и разглеждания период.
Таблица 4
Общо производство на Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Производство
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Индекс (2007 г. = 100)
100
89
68
68
(85)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 5 % между 2007 и 2008 г., и с 2 % между 2008 г. и ПР. Полученото равнище на използване на капацитета е показало общ спад от 27 % между 2007 г. и ПР.
Таблица 5
Производствен капацитет и използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Производствен капацитет
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Индекс (2007 г. = 100)
100
95
93
93
Използване на капацитета
87 %
81 %
64 %
64 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(86)
В съответствие с развитието на производствения обем продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза на несвързани потребители са спаднали с процент, сравним с този при потреблението, а именно с 30 % по време на разглеждания период. Продажбите на промишлеността на Съюза са следвали тенденция, сходна с тази при потреблението, що се отнася до годишния спад.
Таблица 6
Обем на продажбите на несвързани потребители
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Обем (в хиляди кв. м)
Продажби в Съюза
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Индекс (2007 г. = 100)
100
86
78
70
(87)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 1 процентен пункт през разглеждания период.
Таблица 7
Пазарен дял на ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Пазарен дял на Съюза
89 %
89 %
90 %
88 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Заетост и производителност
(88)
Между 2007 и 2008 г. заетостта е намаляла с 11 %. През разглеждания период тя е спаднала с 16 %.
Таблица 8
Заетост
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Средно за периода
Обща заетост
92 588
82 214
79 518
77 458
Индекс (2007 г. = 100)
100
89
86
84
(89)
Производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, разглеждана като продукция на заето лице за една година, е останала стабилна в периода между 2007 и 2008 г. От 2008 г. до ПР обаче се е наблюдавал спад в производителността в размер на 19 %, който е бил свързан със спада на продукцията.
Таблица 9
Производителност
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Производителност (кв. м/година/заето лице)
17 439
17 453
13 834
14 132
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Ниво на дъмпинговия марж
(90)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
5.3. Микроикономически показатели
(91)
Анализът на микроикономическите елементи (складови наличности, продажни цени, паричен поток, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали, инвестиции и възнаграждения) бе проведен за отделните дружества, т.е. на равнището на онези производители от Съюза, които бяха включени в представителната извадка.
5.3.1. Обща забележка
(92)
За някои микроикономически показатели (продажна цена, производствени разходи, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите, т.е. показатели, изразени не в абсолютни стойности, а само в проценти) резултатите на включените в представителната извадка дружества в конкретния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сектор в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест на всеки сектор в общия сектор на керамичните плочки - 52 % за малките дружества и по 24 % за средните и големите дружества). По този начин бе гарантирано, че резултатите на големите дружества не са доминирали анализа на вредата и че състоянието на малките дружества, които заедно съставляват най-големия дял от производството на Съюза, е било отразено правилно.
5.3.2. Складови наличности
(93)
Въпреки че нивото на складовите наличности на промишлеността на Съюза в края на периода е намаляло в абсолютни стойности с 14 % през разглеждания период, изразено като процент от продукцията то съществено се е увеличило (с 37 %).
Таблица 10
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (в хиляди кв. м)
48 554
50 871
39 689
41 887
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
82
86
Складови наличности като процент от продукцията
43 %
49 %
55 %
59 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
114
128
137
(94)
Увеличението на складовите наличности е красноречив фактор за вреда. Дружествата в сектора по принцип поддържат своите складови наличности на ниво, равно на три месеца продукция, но натискът на китайския дъмпингов внос ги е принудил да увеличат своите складови наличности до ниво, равно на шест месеца продукция. Всъщност бе наблюдавано постоянно и устойчиво годишно повишение на складовите наличности от 43 % през 2007 г. до 59 % през ПР.
(95)
Това увеличение на складовите наличности се обяснява с факта, че китайските производители износители са се съсредоточили върху продажбата на големи партиди еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза е предлагала много по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера. За да бъде в състояние да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене, промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности.
5.3.3. Продажни цени
(96)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с 10 % през разглеждания период.
Таблица 11
Единична цена на пазара на ЕС
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Единични продажни цени на Съюза (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Индекс (2007 г. = 100)
100
104
108
110
(97)
Увеличението на цените се е дължало на редица фактори. На първо място е било необходимо да се компенсира увеличението на производствените разходи, които през същия период са нараснали с 14 % (вж. съображение 106). Увеличението на складовите наличности (вж. съображение 95 по-горе) и промяната на продуктовото съдържание, предлагано от промишлеността на Съюза, също са се отразили на повишението на цените. Вносът от Китай е съставен основно от големи партиди еднородни продукти. Поради това промишлеността на Съюза е трябвало да се концентрира върху малки партиди от разглеждания продукт, за които търсенето е било фрагментирано с по-малки количества и по-голямо разнообразие от гледна точка на вида, цвета и размера.
(98)
Въпреки повишението на единичните цени обаче, промишлеността на Съюза е оперирала под целевата печалба. Всъщност сегментът на малките дружества е бил на загуба.
(99)
Развитието на цените на вноса от Китай бе представено в съображение 75. Както може да се види, тези цени са следвали различна тенденция от тази на цените на промишлеността на Съюза и непрекъснато са били по-ниски. По време на ПР цените от Китай са били два пъти по-ниски от цените на промишлеността на Съюза.
5.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали, инвестиции и възнаграждения
(100)
Както бе посочено по-горе, увеличението на производствените разходи е било по-високо от повишението на продажните цени. През разглеждания период разходите са се увеличили с 14 %, докато промишлеността на Съюза е успяла да повиши цените си само с 9 %. Рентабилността е спаднала от 3,9 % през 2007 г. до 0,4 % през ПР. През 2009 г. промишлеността е достигнала най-ниското си ниво на печалба, когато тя не е била в състояние да покрие разходите си и е отбелязала 1,2 % загуба. От трите сегмента най-засегнат е бил този на малките дружества, който бележи загуба от 2008 г. насам. Въпреки съществения спад в рентабилността, средните и големите дружества са успели да продават своята продукция на скромни, макар и неустойчиви нива на печалба.
(101)
Печалбите, реализирани от големите и средните дружества, не могат да бъдат разгласени от съображения за поверителност. В сегмента на големите дружества изчислението на печалбата се основава на данни за едно дружество, докато разгласяването на резултатите на средноголемите дружества би позволило на други дружества да изчислят печалбите на останалите сектори, тъй като общите претеглени печалби са известни.
Таблица 12
Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, инвестиции и възнаграждения
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Нетна печалба от продажбите в Съюза за несвързани клиенти (% от нетните продажби)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Паричен поток (в хиляди евро)
86 663
55 131
41 599
40 256
Индекс (2007 г. = 100)
100
64
48
46
Възвръщаемост на инвестициите (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Нетни инвестиции (в хиляди евро)
15 733
15 673
11 005
11 283
Индекс (2007 г. = 100)
100
100
70
72
Годишни разходи за труд за едно заето лице
38 910
39 714
37 366
37 242
Индекс (2007 г. = 100)
100
102
96
96
(102)
Тенденцията на паричния поток, който представлява способността на промишлеността да финансира самостоятелно дейността си, е останала положителна по време на разглеждания период. Между 2007 г. и ПР обаче тя е намаляла с около 54 %.
(103)
Възвръщаемостта на инвестициите (ВНИ) като цяло е следвала тенденцията на рентабилността по време на целия разглеждан период.
(104)
Между 2007 г. и ПР годишният поток от инвестиции в разглеждания продукт, вложени от промишлеността на Съюза, се е понижил с 28 %.
(105)
Между 2007 г. и ПР средната заплата на едно заето лице е спаднала с 4 %.
5.3.5. Производствени разходи
Таблица 13
Производствени разходи
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Производствени разходи (EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Индекс
100
108
114
114
(106)
Както бе посочено по-горе, през разглеждания период производствените разходи са се увеличили с 14 %. Това увеличение се е дължало на увеличаването на складовите наличности (вж. съображение 95 по-горе) и на промяната на продуктовото съдържание, предлагано от промишлеността на Съюза (по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера), докато китайският внос е бил концентриран върху големи партиди от еднородни продукти. Промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности, за да може да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене и да предлага по-голямо разнообразие от продукти.
6. Заключение относно вредата
(107)
Разследването показа, че показателите за вредата, като производствен обем, използване на капацитета, продажби на несвързани клиенти и заетост, са се влошили по време на разглеждания период. Въпреки че негативното развитие на потреблението без съмнение е имало отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, следва да се отбележи, че китайският внос е успял да увеличи своя пазарен дял посредством ценови натиск.
(108)
Освен това по време на разглеждания период показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на производителите на Съюза, като рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и парични потоци, са били сериозно засегнати. Значителен фактор за вредата е същественото увеличаване на складовите наличности (с 37 %) по време на разглеждания период. Това увеличение се обяснява с факта, че китайските производители износители са се съсредоточили върху продажбата на големи партиди еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза е предлагала много по-голямо разнообразие от продукти от гледна точка на вида, цвета и размера. Промишлеността на Съюза е трябвало да увеличи своите складови наличности, за да може да отговаря в много кратки срокове на твърде специфично търсене и да предлага по-голямо разнообразие от продукти.
(109)
Въпреки че по време на разглеждания период продажните цени на промишлеността на Съюза са се повишили, това се e дължало основно на увеличаването на производствените разходи. Общо взето рентабилността се е влошила през разглеждания период. Всъщност, сегментът на малките дружества, който съставлява половината от промишлеността на Съюза, е бил на загуба от 2008 г. насам. Поради това, въпреки повишаването на продажните цени, промишлеността не е била в състояние да достигне достатъчно ниво на печалба. Промишлеността не е била в състояние да увеличи продажните си цени до ниво, което би ѝ осигурило рентабилността, необходима за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност.
(110)
Анализът на ценовите тенденции, основан на данни на Евростат, показа, че ценовата разлика между цените на дъмпинговия внос от Китай и тези на промишлеността на Съюза се е увеличила от около 40 % през 2007 и 2008 г. до приблизително 50 % през 2009 г.
(111)
Предвид изложеното по-горе се стига до временното заключение, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(112)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучено дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от разглежданата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от Китай
(113)
Повишаването на пазарния дял на китайските производители износители по време на разглеждания период е съвпаднало с понижаването на печалбата на промишлеността на Съюза и със същественото увеличаване на нейните складови наличности.
(114)
То е съвпаднало и със спада в потреблението на Съюза. Независимо от това, въпреки че обемът на китайския внос е намалял с 9 процентни пункта между 2007 и 2009 г. в съответствие със свиващото се потребление (макар и не в същия размер - потреблението е намаляло с 23 процентни пункта по време на разглеждания период), от 2007 г. насам китайският пазарен дял се е увеличавал непрекъснато. Освен това между 2009 г. и ПР китайският внос се е увеличил с 6 процентни пункта въпреки допълнителното понижаване на потреблението с 6 процентни пункта.
(115)
Ценовата разлика (по осреднени данни на Евростат) между цените на китайския внос и цените на промишлеността на Съюза е била доста значителна по време на целия разглеждан период. Фактът, че още през 2007 г. тя е достигнала 40 %, говори за това, че ценовата стратегия на китайските производители износители е започнала преди икономическата криза. Тази разлика се е увеличила в периода след кризата и през ПР е достигнала 50 %.
(116)
Увеличаването на пазарния дял на китайският внос, както и понижаването на цените и повишаването на ценовата разлика между цените на Съюза и Китай, са съвпаднали с влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от трети държави, различни от Китай
(117)
Обемът на вноса от трети държави, различни от Китай, е намалял с 40 % по време на разглеждания период. Пазарният дял на този внос също слабо се е понижил по време на същия период (с около 1 %). Макар цените на този внос да са били съпоставими с китайските цени през 2007 г., ценовата разлика е достигнала 18 % през 2009 г. и 16 % през ПР.
(118)
Турция е вторият по големина износител за Съюза с 3 % пазарен дял през ПР. Този пазарен дял е останал стабилен (с леко понижение от 0,4 %) през разглеждания период. Обемът на вноса от Турция е намалял с 37 % през разглеждания период. Макар цените на турския внос да са били под тези на промишлеността на Съюза (с около 40 % по време на разглеждания период), ценовата разлика между турския и китайския внос е достигнала 16 % през 2009 г. и ПР, вследствие на 22-процентно повишение на турските цени. Въз основа на това не може да се изключи, че вносът от трети държави, различни от Китай, е могъл да допринесе в твърде малка степен за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза. Те обаче не нарушават причинно-следствената връзка, установена с дъмпинговия внос от Китай.
4. Въздействие на високата фрагментираност на промишлеността на Съюза
(119)
Промишлеността на Съюза в областта на производството на плочки е силно фрагментирана. По време на разглеждания период обаче общият брой на дружествата е намалял вследствие на течащия през последните две десетилетия процес на консолидация. Още по-важно обаче е това, че в онези държави-членки, които имат най-голям производствен дял и в които фрагментираността е била още по-изразена, разследването е установило, че дружествата работят в клъстери. Тази структура гарантира ефикасно разпределяне на ресурсите. Всъщност фрагментираността позволява на големите дружества да възлагат на малките дружества производството на някои видове продукти (от гледна точка на цвета, размера и т.н.). С помощта на малките дружества промишлеността е в състояние да доставя много видове продукти в кратки срокове. Това е придобило още по-голямо значение в светлината на китайския конкурентен внос, при който се продават големи партиди от еднородни продукти и няма гъвкавост относно цвета, размера и др. При тези обстоятелства не може да бъде установена причинно-следствена връзка между фрагментираността и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза през разглеждания период.
4.1. Въздействие на икономическата криза
(120)
Разследването показа, че икономическата криза несъмнено е оказала въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(121)
Въздействието е било свързано основно със спада в строителната промишленост, който се е отразил върху спада в потреблението на керамични плочки. В общи линии през 2009 г. спадът в цялостната строителна дейност на ЕС е възлизал на 7,5 % (3). Конкретното въздействие на общата икономическа криза върху строителната промишленост е различно в различните сегменти на промишлеността (4). През 2009 г. спадът в строителната промишленост засегна основно новото строителство и частното нежилищно строителство. За разлика от тях строителното инженерство е било засегнато в по-малка степен, а секторът на публичното нежилищно строителство дори е отбелязал ръст от 1,1 % през 2009 г. Според Европейската федерация на строителната промишленост тези тенденции отразяват мерките, предприети от правителствата за поддържане, та дори и увеличаване на разходите за публично строителство и инфраструктура като част от националните пакети от мерки за стимулиране. По подобен начин фискалните мерки за стимулиране на енергийноефективни решения са смекчили въздействието на икономическия спад върху дейностите по обновяване и поддръжка.
(122)
Посочените по-горе развития са имали положително отражение върху секторите на обновяване и поддръжка (положително въздействие върху производството, продажбите и рентабилността надолу по веригата, тъй като маржовете на печалба са по-високи в сектора на дребно). Във всеки случай тези сектори са били засегнати в по-малка степен от икономическия спад.
(123)
Представеният по-долу анализ сочи, че независимо от това, че икономическият спад може да се е отразил върху състоянието на промишлеността на Съюза, съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, всъщност е била причинена от дъмпинговия внос от Китай.
(124)
На първо място разследването показа, че строителната промишленост е започнала да се възстановява от последиците от икономическия спад по време на ПР, докато показателите на промишлеността на Съюза са продължили да бележат низходяща тенденция.
(125)
Второ - важен аспект е развитието на складовите наличности, което в този случай е красноречив показател за вреда (вж. съображение 93 по-горе). Наблюдавано е било по-скоро постоянно годишно увеличение на складовите наличности. Това постоянно и устойчиво повишение навежда на мисълта, че промишлеността на Съюза всъщност е била подложена на постоянен натиск от страна на китайските производители износители. Ако увеличаването на складовите наличности е трябвало да бъде отдадено на икономическия спад, по време на годините на криза вероятно е щяло да се наблюдава съществено повишение, а не устойчива тенденция по време на целия разглеждан период.
(126)
И на последно място - анализът на данните за рентабилността, по-специално на малките дружества, които са съставлявали почти 50 % от производството на Съюза по време на ПР, показва, че тези дружества са достигнали много скромно ниво на печалба в размер на 0,3 % през 2007 г., след което са започнали да бележат загуби. Това означава, че тяхното състояние е започнало да се влошава още преди началото на кризата.
(127)
В светлината на изложеното по-горе се счита, че влошаването на икономическото състояние на промишлеността на Съюза се е дължало основно на дъмпинговия внос от Китай. Макар икономическата криза и произтичащото от нея свиване на търсенето да са могли да допринесат за понесената от промишлеността на Съюза вреда, тяхното въздействие не е било такова, че да наруши причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
4.2. Твърдения за самопричинена вреда
(128)
Един вносител заяви, че основната причина за вредата са продажбите на ниски цени, реализирани от полски производители на плочки. В тази връзка трябва да се отбележи, че анализът на вредата следва да се извършва на равнището на промишлеността на Съюза като цяло, а не само на част от нея. Комисията все пак анализира състоянието на полския пазар на базата на наличната информация (припомня се, че включеното в представителната извадка полско дружество реши да преустанови съдействието си и нито едно друго полско дружество не се съгласи да съдейства).
(129)
На първо място бе установено, от гледна точка на обема, че полските продажби на останалата част от пазара на Съюза са представлявали по-малко от 3 % пазарен дял по време на ПР.
(130)
Второ - ако полските дружества бяха оказали съдействие при разследването и техните цени бяха взети предвид при анализа на подбиването на цените, това би имало много ограничено отражение върху изчислението на цялостното подбиване на цените. Поради липсата на съдействие от страна на полското дружество не бе получена подробна информация за цените по контролен номер на продукта. Дори обаче да се използва подход за „максимално въздействие“, ако се приеме, че всички полски продажби са били включени в изчислението, въздействието би било ограничено и не би променило цялостната картина предвид относително ниския обем на продажбите (5).
(131)
Въз основа на това става ясно, че дори и полските продажби да са се отразили на понесената от промишлеността на Съюза вреда, то тяхното отражение е било ограничено.
(132)
Съгласно друго твърдение за самопричинена вреда някои производители от Съюза са попълвали своите каталози с плочки, внесени от Китай, и са ги продавали под своята собствена търговска марка. Това твърдение обаче не бе подкрепено с факти, а доказателствата, събрани по време на разследването, показаха, че този внос е бил незначителен. Поради това не може да се заключи, че този внос на производители от ЕС е допринесъл за понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(133)
Разгледано бе и равнището на износа като един от известните фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се приписва на дъмпинговия внос. Анализът на данни от Евростат показа, че в действителност износът от Съюза е намалял с 44 %. Цените на този износ обаче са се увеличили с 32 %. За оказалите съдействие производители, включени в представителната извадка, спадът е бил по-слабо изразен (- 24 %). Разследването също така показа, че делът на износа, изразен като процент от общите продажби на Съюза, се е увеличил от 17 % през 2007 г. на 19 % през 2009 г. Освен това, дори и обемът на износа на оказалите съдействие производители от Съюза да е намалял, това намаление е било по-слабо изразено, отколкото спадът на продажбите на пазара на Съюза (- 24 % за износа в сравнение с - 30 % за продажбите на Съюза). Следователно се счита, че намаляването на обема на износа не може да послужи като обяснение за нивото на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(134)
Въз основа на посоченото по-горе се прави временното заключение, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е допринесло за значителната вреда, понесена от нея.
6. Заключение относно причинно-следствената връзка
(135)
Поради това се прави заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от Китай. Икономическата криза и вносът от трети държави, различни от Китай, са имали отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза, но то не е било такова, че да наруши причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос от Китай и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(136)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза, се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от Китай и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда по време на ПР съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(137)
Нивото на съдействие и подкрепа от страна на европейската асоциация (Cerame-Unie) и основните национални асоциации на производителите бе високо. Освен това нито един производител от Съюза не се противопостави на започването на разследване или на налагането на мерки. Това предполага, че налагането на мерки явно е в интерес на производителите от Съюза.
(138)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради влиянието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както подробно е изложено в съображение 76 и следващите.
(139)
Може да се очаква, че промишлеността на Съюза би извлякла ползи от мерките, които вероятно ще предотвратят по-нататъшното рязко увеличаване на дъмпинговия внос на ниски цени.
(140)
Ако мерките не бъдат наложени, може да се очаква, че увеличаването на вноса на керамични плочки на ниски дъмпингови цени ще продължи, а може и да се засили. Ефектът на понижаване на продажните цени, причинен от дъмпинговия внос от Китай, би продължил да подбива продажните цени и печалбата на производителите от Съюза.
(141)
Тъй като финансовото положение и рентабилността на промишлеността на Съюза не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск върху цените, оказван от значително подбиващия цените им дъмпингов внос, е много вероятно това да доведе до постепенното изчезване на голям брой производители от Съюза.
2. Интерес на вносителите
(142)
Съдействието на несвързаните вносители и ползватели съответства на около 6 % от общия обем на вноса от Китай. В процеса на изготвяне на извадката (вж. съображение 15) бяха подбрани седем несвързани вносители (един от тях е бил и ползвател). Те са съставлявали около 5 % от общия обем на вноса от Китай. Оказалите съдействие вносители са се занимавали основно с търговия на плочки, с изключение на един вносител, за когото търговията с плочки е представлявала малък дял от цялостната му дейност. За тези оказали съдействие вносители делът на вноса от Китай от общото количество закупени продукти е бил значителен (около 3/4). Въпреки че изглежда, че е налице марж, който да компенсира увеличението на цените на китайския внос, тъй като добавката към цената на този внос от страна на вносителите е около 50 %, те обикновено декларират печалба в размер на 5 %.
(143)
Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителите.
(144)
Разследването обаче разкри, че вносителите и ползвателите имат възможност да преминат към продукти с произход от трети държави или от Съюза. Това може да става твърде лесно, тъй като продуктът, предмет на разследването, е произвеждан в редица държави както в Съюза, така и извън него (Турция, Обединените арабски емирства, Египет, Югоизточна Азия, Бразилия и други).
(145)
Един вносител заяви, че се е опитал да смени своите доставчици вследствие на започването на разследването, но усилията му не се увенчали с успех. От друга страна, друг вносител заяви, че този процес вече е бил започнал по време на разследването и е бил успешен. Трети вносител заяви, че той би разширил своето портфолио от доставчици и към некитайски производители и че това би станало безпроблемно.
(146)
Поради това се прави временното заключение, че налагането на мерки не би попречило на вносителите от Съюза да закупуват сходни продукти от други източници. Освен това целта на антидъмпинговите мита не е да изолира специфични търговски канали, а да възстанови равнопоставеността и да се противопостави на нечестни търговски практики.
(147)
И на последно място - по-скоро ниското ниво на съдействие от страна на несвързаните вносители предполага, че налагането на мерки не би оказало значително въздействие върху дейността им.
3. Интерес на ползвателите
(148)
Комисията се свърза с две големи асоциации на ползвателите в Съюза.
(149)
Промишленият сектор (представен от Европейската федерация на строителната промишленост) реши да не оказва активно съдействие на разследването. Федерацията отговори на първоначалното запитване от страна на Комисията, след което престана да оказва съдействие поради липса на интерес от страна на нейните членове.
(150)
Ниското ниво на съдействие от страна на ползвателите навежда на мисълта, че секторът не разчита основно на китайския внос или, в случай че бъдат въведени мерки, той няма да бъде значително засегнат. Това изглежда е особено вярно за строителния сектор, в който съгласно информация, предоставена от производителите по време на посещенията на място, керамичните плочки имат незначителен дял от крайните разходи. Това твърдение изглежда основателно предвид цените на другите материали, използвани в строителството на нови сгради и обновяването на стари. Освен това, както бе посочено по-горе, източниците на доставки са можели относително лесно да бъдат променяни.
(151)
Европейската асоциация „Направи си сам“ (European Do-It-Yourself Association, EDRA) се свърза с Комисията от името на своите членове. Тя изпрати своите коментари в началото на разследването, в които заяви, че митата биха довели до повишаване на потребителските цени и че преминаването към други източници на доставка би довело до повишаване на разходите както за разпространителите, така и за клиентите. Тези твърдения обаче не бяха подкрепени с доказателства.
4. Интерес на крайните потребители
(152)
Комисията се свърза с една асоциация на потребителите, която отговори, че не е заинтересована от това да окаже съдействие на разследването. Нито една друга асоциация на потребителите не се представи.
(153)
Вероятно е въздействието на антидъмпинговите мита за потребителите да бъде ограничено, тъй като добавката в цената, прилагана от прекупвачите, обикновено е много висока. Дори в случай на повишаване на цените те биха имали по-скоро ограничено въздействие върху потребителите, предвид това, че повишението на разходите би било от порядъка на 1,5 и 3 евро за m2 (на базата на средна цена на китайския внос в размер на 4,5 евро през ПР). Индивидуалните потребители купуват ограничени количества плочки и при това не твърде често. Освен това краткосрочното повишение на цените би могло да има благотворно дългосрочно отражение върху потребителите, като гарантира конкурентни условия на пазара. Липсата на конкуренция в дългосрочен план би могла да доведе до още по-голямо повишаване на цените и до изчезване на вноса на ниски цени.
5. Интерес на доставчиците
(154)
Нито един доставчик или сдружение от доставчици не се представи по време на разследването.
(155)
Разследването разкри, че доставчиците, които биха били най-заинтересовани от текущата процедура, са производителите на оборудване за производство на плочки. Разследването показа, че някои китайски производители за закупували такова оборудване от доставчици, установени в Съюза. Независимо от това, от официалните данни стана ясно, че продажбите от Съюза за Китай са следвали стабилна, леко низходяща тенденция по време на последното десетилетие и че Китай е представлявал значителен, макар и не прекалено голям дял от неговите продажби (около 10 %). Основните клиенти на доставчиците са били действително производителите от Съюза, тъй като доставчиците зависят от резултатите на промишлеността на Съюза и проявяват към тях особено голям интерес.
(156)
Освен това липсата на съдействие от страна на този сектор наведе на мисълта, че доставчиците не смятат, че антидъмпинговите мерки срещу вноса на разглеждания продукт биха влошили значително тяхното състояние.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(157)
С оглед на изложеното по-горе бе направено временното заключение, че като цяло не съществуват основателни аргументи срещу налагането на временни мерки върху вноса на керамични плочки с произход от КНР.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
(158)
Предвид заключенията, направени по-горе по отношение на дъмпинга, нанасяната от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да се въведат временни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт от Китай, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
2. Временни мерки
(159)
С оглед на изложеното по-горе се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент спрямо вноса с произход от Китай следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на най-ниския марж (дъмпингов или на вредата), съгласно правилото за по-ниското мито.
(160)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват ситуацията, установена по време на разследването за тези дружества. Тези митнически ставки (за разлика от митото за цялата държава, приложимо за „всички други дружества“) са приложими изключително към вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(161)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (6) заедно с цялата релевантна информация, по-специално относно евентуална промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, произтичаща от тази промяна на наименованието или промяната в производствените и търговските единици. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(162)
За да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за производителите, които не са имали никакъв износ за Съюза по време на ПР.
(163)
С оглед свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от голямата разлика в митническите ставки, се счита, че в този случай са необходими специални мерки, за да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговите мита. Тези специални мерки включват следното: на митническите органи на държавите-членки трябва да бъде представена валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложението към настоящия регламент. Към вноса, който не е придружен от такава фактура, се прилага остатъчното антидъмпингово мито, приложимо за всички други износители.
(164)
Ако износът на някое от дружествата, които се ползват от по-ниска индивидуална митническа ставка, се увеличи значително по обем след налагането на разглежданите мерки [в зависимост от случая може да бъде въведен процент], такова увеличение на обема може да бъде счетено като представляващо само по себе си промяна в схемите на търговия, която се дължи на налагането на мерките по смисъла на член 13, параграф 1 от основния регламент. При такива обстоятелства и при положение че са изпълнени условията, може да бъде започнато разследване по отношение на заобикаляне на антидъмпинговите мерки. При това разследване може, inter alia, да бъде проучена необходимостта от отстраняване на индивидуалната(ите) митническа(и) ставка(и) и последващо въвеждане на единна ставка за цялата държава.
(165)
Следните предложени митнически ставки се основават на дъмпинговите маржове, установени по време на разследването, тъй като те са били по-ниски от маржовете на вредата. Временните антидъмпингови мита са установени, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Временно мито
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Всички други оказали съдействие производители
32,3 %
32,3 %
Всички други
73,0 %
73,0 %
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(166)
Направените по-горе временни констатации се съобщават на всички заинтересовани страни, които са приканени да изложат становището си в писмена форма и да поискат изслушване. Техните коментари ще бъдат анализирани и взети под внимание, когато това е обосновано, преди да бъдат направени окончателните заключения. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване, от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета, парчета и подобни артикули за мозайки, от керамика, дори върху подложка, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване за продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
Дружества, изброени в приложение I
32,3 %
B012
Всички други дружества
73,0 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите власти на държавите-членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако не бъде представена такава фактура, се прилага митническата ставка, приложима за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат да бъдат информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 март 2011 година.
A BIZOTTSÁG 258/2011/EU RENDELETE
(2011. március 16.)
a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2010. június 19-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó kerámialapok Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A dömpingellenes eljárás megindítására azt követően került sor, hogy az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége (a továbbiakban: panaszos) panaszt nyújtott be 69 olyan gyártó nevében, amelyek termelése a kerámialapok teljes uniós gyártásának több mint 30 %-át teszi ki. A panasz nyilvánvaló bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert kínai exportőr gyártókat, Kína képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. Értesített továbbá gyártókat az Amerikai Egyesült Államokban (a továbbiakban: Egyesült Államok), Nigériában, Brazíliában, Törökországban, Indonéziában és Thaiföldön, mivel ezek az országok esetleg analóg országként jöhetnek számításba. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(4)
Tekintettel a kínai exportőr gyártók, a független importőrök és az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, valamennyi ismert kínai exportőr gyártót, importőrt és uniós gyártót felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint szolgáltasson alapvető információkat a 2009. április 1. és 2010. március 1. közötti időszakban az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről. A Bizottság a kínai hatóságokkal is konzultált.
2.1. Mintavétel a kínai exportőr gyártók körében
(5)
A mintavétel során százöt érvényes válasz érkezett azoktól a kínai exportőr gyártóktól, akik a (24) preambulumbekezdésben meghatározott vizsgálati időszakban a behozatal 47 %-át bonyolították le. Az együttműködés ezért csekély mértékűnek tekinthető.
(6)
A Bizottság az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése alapján az exportőr gyártókból álló mintát az érintett termék Unióba irányuló kivitelének azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen megvizsgálható. A kiválasztott minta három olyan csoportból állt, amelyek a vizsgálati időszak alatt a Kínából az Unióba irányuló összes export 14,4 %-át, valamint az együttműködő gyártók összes exportjának 31,3 %-át képviselő tíz független gyártót foglalták magában. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a mintavétel kapcsán konzultáltak az érintett felekkel, illetve a kínai hatóságokkal. A javasolt mintával kapcsolatban számos észrevétel érkezett. A végleges minta kiválasztásánál a megfelelőnek ítélt észrevételeket figyelembe vették.
2.2. Mintavétel az uniós gyártók körében
(7)
Az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége a Bizottságnak küldött levelében megerősítette, hogy a panaszos vállalatok mindegyike beleegyezett a mintában való részvételbe. A Bizottságnál jelentkezett más vállalatokkal együtt összesen 73 uniós gyártótól érkeztek információk.
(8)
A mintavétel során figyelembe vették a kerámialap-ágazat jelentős széttagoltságát. Annak biztosítása érdekében, hogy a kárelemzésnél a nagyvállalatok eredményei ne legyenek túlsúlyban és hogy az elemzés az uniós termelés legnagyobb hányadát együttesen kitevő kisvállalatok helyzetét is megfelelően tükrözze, úgy ítélték meg, hogy a mintában valamennyi szegmensnek, azaz a kis- és középvállalkozásoknak, illetve a nagyvállalatoknak is szerepelnie kell.
(9)
Az éves termelés mennyisége alapján három szegmenst különböztettek meg:
- 1. szegmens: nagyvállalatok, amelyek termelése meghaladja a 10 millió m2-t,
- 2. szegmens: középvállalkozások, amelyek termelése 5 és 10 millió m2 között van,
- 3. szegmens: kisvállalkozások, amelyek termelése 5 millió m2-nél kevesebb.
(10)
A mikrogazdasági mutatók elemzésénél az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit - az egyes szegmensek teljes kerámialap-ágazatban képviselt súlyát tekintve - aszerint súlyozták, hogy mekkora az adott szegmens részesedése a teljes uniós termelésből. A vizsgálat során beérkező információk alapján az 1. és 2. szegmensbe tartozó gyártók a teljes uniós termelés hozzávetőleg egynegyedét, míg a 3. szegmensbe tartozó gyártók a teljes uniós termelés mintegy felét képviselik. A kisvállalkozások szegmensében több mint 350 vállalat szerepel. A középvállalkozások szegmensébe több mint 40, míg a nagyvállalatok szegmensébe több mint 20 vállalat tartozik.
(11)
Tíz vállalatot vettek fel a mintába. Az értékesítést, a termelést és a földrajzi elhelyezkedést tekintve ezek a három szegmens legnagyobb vállalatai. Egy a nagyvállalatok, négy a középvállalkozások és öt a kisvállalkozások szegmensébe tartozik. A kiválasztott vállalatok hat tagállamban találhatók (Olaszországban, Spanyolországban, Lengyelországban, Portugáliában, Németországban és Franciaországban), amelyek együttesen a teljes uniós termelés több mint 90 %-át képviselik. Ez a minta az együttműködő gyártók teljes termelésének a 24 %-át és a teljes uniós termelésnek a 7 %-át képviseli.
(12)
A vizsgálat során a mintába felvett lengyel vállalat úgy döntött, hogy megszünteti az együttműködését a vizsgálattal. A Bizottság nem talált másik együttműködő lengyel gyártót.
(13)
A lengyel gyártó visszalépése ellenére - a (8) és a (10) preambulumbekezdésben említett valamennyi szempontot figyelembe véve - a minta továbbra is igen reprezentatív maradt. Ezért úgy határoztak, hogy az eljárás öt tagállam kilenc gyártójával is folytatható.
(14)
A panaszosok kérték, hogy a nevüket ne hozzák nyilvánosságra. A Bizottság a kérést elfogadta.
2.3. Mintavétel az importőrök körében
(15)
A Bizottsághoz 24 válasz érkezett az importőröktől. Három nagy importőrt kizártak a mintavételből: két vállalat kínai exportőrökkel, egy pedig egy uniós gyártóval állt kapcsolatban (a behozatal a gyártó teljes értékesítéséhez viszonyítva elenyésző).
(16)
A független együttműködő importőrök a Kínából származó összes behozatal mintegy 6 %-át képviselik.
(17)
Hét vállalatot vettek fel a mintába, amelyek a független együttműködő vállalatok által lebonyolított behozatal 95 %-át képviselik. Az egyik vállalat az érintett termék felhasználója is egyben. A minta a földrajzi megoszlás tekintetében is reprezentatívnak tekinthető. Azokat a tagállamokat foglalja magában, amelyek az Unióba érkező behozatal több mint 49 %-át képviselik, ami szintén alátámasztja a minta reprezentatív jellegét.
2.4. Kitöltött kérdőívek és ellenőrzések
(18)
Annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a mintába felvett kínai exportőr gyártóknak piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás iránti kérelem benyújtását - amennyiben ezt igénylik -, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a mintába felvett exportőr gyártóknak. A mintába felvett exportőr gyártók egy csoportja az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése értelmében piacgazdasági elbánást igényelt, illetve egyéni elbánást kért arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Az exportőr gyártók többi csoportja csak egyéni elbánást kért.
(19)
Egyéni vizsgálatra irányuló kérelem nyolc, a mintavételbe be nem vont vállalattól, illetve kapcsolt vállalatok csoportjától érkezett. Az ideiglenes szakaszban ezen kérelmek vizsgálata túlságosan nehézkes lett volna. A Bizottság a végleges szakaszban dönt arról, hogy ezen vállalatok valamelyikét egyéni vizsgálatban részesíti-e.
(20)
A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett exportőr gyártóknak, illetve azoknak a mintavételbe be nem vont exportőr gyártóknak, akik jelezték, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni vizsgálatot kérnek, továbbá a mintába felvett uniós gyártóknak, az együttműködő független importőröknek és valamennyi ismert uniós felhasználónak.
(21)
A mintába felvett exportőr gyártók három csoportja, a mintavételbe be nem vont nyolc exportőr gyártó, illetve exportőr gyártók csoportja, a mintába felvett kilenc uniós gyártó és exportőr gyártóval kapcsolatban nem álló öt importőr küldött vissza kitöltött kérdőíveket. Beadványok érkeztek az európai gyártók szövetségétől (Cerame-Unie), a gyártók nemzeti szövetségeitől, importőröktől, illetve importőrök és felhasználók szövetségeitől.
(22)
A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás elemzéséhez, valamint az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt és ellenőrző látogatásokat tett a mintába felvett kilenc uniós gyártó, illetve az alábbi vállalatok telephelyein:
a)
Kínai exportőr gyártók
-
Becarry-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
-
Xinruncheng-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co., Ltd.
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful-csoport, amely az alábbi vállalatokból áll:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., egy kapcsolatban álló olasz importőr
b)
Kereskedők Kínában
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd.
c)
Kereskedők Hongkongban
-
Cayenne Trading International Ltd.
-
Great Prosperity Development Ltd.
-
Good East Development Ltd.
d)
Független importőrök
-
Enmon GmbH, Németország
e)
A gyártók nemzeti szövetségei
-
Confindustria Ceramica (Olaszország)
-
Spanish Ceramic Tile Manufacturer’s Association (ASCER)
-
APICER (Portugália)
(23)
Annak érdekében, hogy a piacgazdasági elbánásban nem részesíthető kínai exportőr gyártók részére a rendes értéket megállapítsák, két gyártó telephelyén ellenőrző látogatásra került sor a rendes értéknek az Egyesült Államokból mint analóg országból származó adatok alapján történő megállapítása céljából. Ezek a gyártók kérték kilétük bizalmas kezelését.
3. Vizsgálati időszak
(24)
A dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és 2010. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgálati időszak) irányult. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(25)
Az érintett termék mázas és mázatlan kerámia út- és padlóburkoló lap, kályha- vagy falburkoló csempe, illetve mázas vagy mázatlan kerámiamozaik, kockakő és hasonló termék, alátéten is (a továbbiakban: kerámialap vagy érintett termék), amely jelenleg a 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 és 6908 90 99 KN-kód alá tartozik.
(26)
A kerámialapokat főleg az építőiparban használják falak és padlók burkolására.
2. Hasonló termék
(27)
Az egyik fél azt állította, hogy a Kínából behozott termék és az uniós gazdasági ágazat által gyártott termék nem összehasonlítható.
(28)
Emlékeztetni kell arra, hogy a Bizottság az árak összehasonlítását a nyolc mutatóra épülő termékkód alapján megkülönböztetett terméktípusokra alapozta.
(29)
A szóban forgó fél az érveit a meghallgató tisztviselővel folytatott meghallgatás során ismertette. Érvelésében arra hivatkozott, hogy az uniós és a kínai burkolólapok a technológiák, az anyagok, a fényezés és a kivitel különbözősége miatt nem összehasonlíthatók. A fejlett gyártósorok szitanyomású és többféle színű, jó minőségű burkolólapokat állítanak elő. A vállalat képviselője kifejtette, hogy különböző nyomási technológiákat alkalmaznak szitanyomás, hengernyomás és tintasugaras nyomás esetén.
(30)
Annak ellenére, hogy a Bizottság kérte a termékek összehasonlíthatósági szempontjait részletesen kifejtő beadvány elkészítését, a szóban forgó fél nem igazolta állításait. Az összehasonlíthatóság javítására vonatkozó érvelést sem támasztotta alá semmilyen bizonyíték. Továbbá a szóban forgó fél maga is elismerte, hogy a további négy javasolt szempont figyelembevételével vizsgálandó terméktípusok a burkolólapok piacának mindössze 0,5 %-át képviselnék. Amint az a meghallgató tisztviselő által készített, az érintett vállalat álláspontját összefoglaló jelentésben is szerepel, az ugyanazon termékkód alá tartozó termékek fennmaradó 99,5 %-a hasonló.
(31)
A fent említettek szerint a szóban forgó fél sem a további szempontok figyelembevételének szükségességét, sem azok árakra gyakorolt lehetséges hatásait nem támasztotta alá. Az érintett terméktípusok elhanyagolható piaci részesedésére tekintettel, illetve figyelembe véve, hogy a szóban forgó fél egyértelműen elismerte, hogy az érintett termékkód alá tartozó burkolólapok 99,5 %-a hasonló, ideiglenesen elvetették az arra vonatkozó kérelmet, hogy a termékkódok szerkezetében további szempontokat vegyenek figyelembe.
(32)
Megállapították, hogy a kínai piacon, az ideiglenesen analóg országnak tekintett Egyesült Államok piacán, továbbá az Unióban az uniós gyártók által előállított és értékesített termékek és az érintett termék alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználási formái megegyeznek. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintik.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(33)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja értelmében a Kínából származó behozatalokra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)-(6) bekezdése szerint állapítják meg azon gyártók tekintetében, amelyekről megállapítást nyer, hogy teljesítik az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat. Ezeket a kritériumokat röviden - a tájékozódás megkönnyítése érdekében - az alábbiakban foglaljuk össze:
1.
a vállalat döntéseit piaci jelzések alapján, jelentős állami beavatkozás nélkül hozzák meg, továbbá a költségek a piaci értékeket tükrözik;
2.
a vállalat átlátható könyvelést vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak;
3.
nem állnak fenn a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzulások;
4.
a csődeljárásról és a tulajdonjogról szóló törvények garantálják a stabilitást és a jogbiztonságot; és
5.
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik.
(34)
Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján a kínai exportőr gyártók két csoportja kérte a piacgazdasági elbánást.
(35)
Megállapítást nyert, hogy az egyik csoportot állítólagosan alkotó felek (két gyártó; egy kínai és egy hongkongi kereskedő) valójában nem is állnak egymással kapcsolatban. Ez alapján a két kínai gyártó (a Becarry-csoport és a Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.) piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmét külön kezelték.
(36)
A másik vállalatcsoportot, nevezetesen a Wonderful-csoportot illetően, amely az ugyanazon holdingvállalat tulajdonában lévő két gyártócsoportot foglalja magában, csak az egyik csoport kért piacgazdasági elbánást, a másik az egyéni elbánást kérelmezte. Mivel a piacgazdasági elbánást egy csoport minden tagjának kérnie kell és kritériumait a csoport összes tagjának teljesítenie kell, a piacgazdasági elbánásra irányuló kérelem hiányos volt, ezért nem vették figyelembe. A csoportot így nem részesítették piacgazdasági elbánásban.
(37)
A Becarry-csoportot illetően a vizsgálat az első kritériummal kapcsolatban megállapította, hogy a gyártó működési engedélye exportkorlátozást tartalmaz, amit a gyakorlatban is alkalmaztak. Ezért úgy kell tekinteni, hogy az értékesítéssel kapcsolatos döntéseket nem szabadon, hanem jelentős állalmi beavatkozás mellett hozták meg. Ezenkívül a csoportba tartozó számos vállalat esetében nem tudták megállapítani, hogy az indulótőkét befizették-e és hogy ki volt a befizető. A 2. kritériumot illetően a számviteli ellenőrzés súlyos hiányosságokat tárt fel, amelyek nem szerepeltek a könyvvizsgálói jelentésben. Végezetül a 3. kritériummal kapcsolatosan megállapították, hogy a nem piacgazdasági rendszer számos torzulást okozott, mivel a főbb eszközök számviteli nyilvántartása és értékcsökkenése nem volt megfelelő, illetve a vállalat földhasználati jogának kifizetését nem tudták igazolni.
(38)
A Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. vállalatot illetően a vizsgálat az első kritériummal kapcsolatban megállapította, hogy a vállalat nem tudta igazolni, hogy az indulótőkét az alapításkor befizették és hogy ki volt a befizető. Így nem lehetett kizárni, hogy a pénzeszközök egy részét az állam finanszírozta. A 2. kritérium vonatkozásában a számviteli nyilvántartások súlyos hiányosságokat mutattak, amelyek nem szerepeltek a könyvvizsgálói jelentésben, ezért úgy tekintették, hogy a könyvelés ellenőrzését nem a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban végezték. Végezetül a 3. kritériummal kapcsolatban megállapították, hogy a nem piacgazdasági rendszer számos torzulást okozott, mivel a vállalat nem tudta igazolni, hogy fizetett a földhasználati jogáért, illetve bizonyos eszközökért.
(39)
A Bizottság elküldte a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításait az érintett exportőr gyártóknak, a kínai hatóságoknak és a panaszosoknak, és felkérte őket, hogy tegyék meg észrevételeiket.
(40)
A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után észrevételek érkeztek a mintavételbe bevont két olyan exportőr gyártótól, akiket a Bizottság nem részesített piacgazdasági elbánásban. Ezek az észrevételek azonban nem változtattak a Bizottság megállapításain, mivel azokat csak részben próbálták cáfolni és az észrevételek alátámasztására nem nyújtottak be további bizonyítékokat.
2. Egyéni elbánás
(41)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeknek megfelelnek. Kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban röviden összefoglaljuk ezeket a feltételeket:
-
teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget,
-
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg,
-
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van. Azoknak az állami tisztviselőknek, akik az igazgatótanácsban foglalnak helyet vagy főbb vezetői pozíciót töltenek be, kisebbségben kell lenniük, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellőképpen független az állami befolyástól,
-
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik, és
-
az állami beavatkozás nem olyan mértékű, amely lehetővé teszi az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyedi exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(42)
A piacgazdasági elbánást kérő, mintába felvett exportőr gyártók - a Becarry-csoport és a Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd. - egyéni elbánást is kértek arra az esetre, ha piacgazdasági elbánásban nem részesülhetnének. A Wonderful-csoport és a Xinruncheng-csoport szintén egyéni elbánást kért.
(43)
A Becarry-csoporttal kapcsolatban megállapították, hogy a fenti (37) preambulumbekezdésben említett exportkorlátozás miatt az értékesítési döntéseket nem szabadon hozzák meg, így az egyéni elbánásra irányuló kérelmüket elutasították.
(44)
A többi exportőr gyártó vonatkozásában megállapították, hogy teljesítik az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt feltételeket, így egyéni elbánásban részesülhettek. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a mintába felvett alábbi kínai exportőr gyártók az egyéni elbánásra vonatkozó, az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelménynek eleget tesznek.
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
-
Xinruncheng-csoport
-
Wonderful-csoport
3. Rendes érték
a) Az analóg ország kiválasztása
(45)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a rendes értéket a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportőr gyártók esetében egy analóg ország belföldi árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.
(46)
A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte azt a szándékát, hogy a Kína részére megállapítandó rendes érték tekintetében az Egyesült Államokat használja megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg az ezzel kapcsolatos észrevételeiket.
(47)
Számos észrevétel érkezett és több országot is javasoltak alternatívaként, különösen Brazíliát, Törökországot, Nigériát, Thaiföldet és végül Indonéziát.
(48)
A Bizottság ezért úgy határozott, hogy együttműködést kezdeményez ezen országok, többek között az Egyesült Államok ismert gyártóival. A kérdőívre azonban az érintett termék egyesült államokbeli gyártói közül mindössze ketten válaszoltak. A thaiföldi gyártó is hiányos kérdőívet küldött be, és termékkínálata sem volt megfelelően összehasonlítható az együttműködő kínai gyártó termékeivel.
(49)
A vizsgálat feltárta, hogy az Egyesült Államok az érintett termék vonatkozásában versenyképes piac. Az Egyesült Államokban számos gyártó működik, és a behozatal mennyisége jelentős. A vizsgálat során azt is megállapították, hogy a Kínából, valamint az Egyesült Államokból származó kerámialapok fizikai jellemzői és felhasználásuk alapvetően azonos, továbbá gyártási eljárásuk is hasonló.
(50)
Arra hivatkoztak, hogy mivel az Egyesült Államok piacára főleg a behozatal jellemző, az Egyesült Államokban, illetve a Kínában gyártott kerámialapok a piac különböző szegmenseit célozzák meg. Így a belföldön gyártott terméktípusok, amelyek a rendes érték megállapításának alapjául kellene, hogy szolgáljanak, nem összehasonlíthatók azokkal a terméktípusokkal, amelyeket Kína az Unióba exportál. A vizsgálat azonban azt mutatta, hogy az Egyesült Államokban számos olyan terméktípust állítanak elő, amelyek a fenti (49) preambulumbekezdésben említettek szerint hasonlóak a Kínában gyártott és onnan exportált terméktípusokhoz.
(51)
Azzal is érveltek, hogy az Egyesült Államok viszonylag kis szerepet tölt be a kerámialapok világpiacán. Ugyanakkor 2009-ben mintegy 600 millió m2 mennyiséget gyártottak belföldön, ami jelentősnek tekinthető. Összehasonlításként Kína, a világ legjelentősebb gyártója, 2 milliárd m2 mennyiséget állított elő ugyanabban az időszakban.
(52)
Az egyik fél azt állította, hogy az Egyesült Államokban szigorú minőségi előírások vannak érvényben, és eredményes nem tarifális akadályokat gördítettek a kínai behozatal útjába. A vizsgálat során ugyanakkor feltárták, hogy az Egyesült Államokba irányuló, Kínából történő behozatal a fent említettek szerint igen nagy arányú, és az egyesült államokbeli fogyasztás jelentős részét képviseli. Ezért elvetették azt az állítást, hogy az Egyesült Államokban a nem tarifális akadályok befolyásolják a behozatalt és a versenyt.
(53)
Az együttműködő két egyesült államokbeli gyártó beadványaiban szereplő adatokat a helyszínen ellenőrizték. Végül az egyik felkeresett gyártó adatait vették figyelembe, mivel azokat megbízhatónak találták ahhoz, hogy a rendes érték megállapításának alapjául szolgáljanak. A másik gyártótól származó információkat nem találták megbízhatónak és elvetették azokat, mivel ez a gyártó a belföldi értékesítéseinek csak egy részéről számolt be és a költségeit nem lehetett megfelelően összeegyeztetni a könyveléssel.
(54)
Ezért ideiglenesen megállapították, hogy az Egyesült Államok az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján megfelelő és ésszerű analóg ország.
b) A rendes érték meghatározása
(55)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket az analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján az alábbiak szerint állapították meg.
(56)
Az egyesült államokbeli gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítése a volumen tekintetében reprezentatívnak minősült az együttműködő exportőr gyártók által az Unióba exportált érintett termékkel összehasonlítva.
(57)
Megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban az egyesült államokbeli gyártó által előállított hasonló termékek valamennyi típusát a belföldi piacon a szokásos kereskedelmi csatornákon független vásárlóknak értékesítették. Az Egyesült Államokban gyártott és értékesített hasonló termék, valamint a Kínából az Unióba exportált érintett termék minőségbeli különbségei miatt néhány terméktípus vonatkozásában úgy ítélték meg, hogy a számtanilag képzett rendes érték megállapítása alkalmasabb módszer arra, hogy ezeket a különbségeket figyelembe lehessen venni és a (61) preambulumbekezdésben említett megfelelő összehasonlítást biztosítani tudják.
(58)
A rendes értéket úgy számították ki, hogy az egyesült államokbeli gyártó termelési költségeit az értékesítési, általános és igazgatási költséggel, illetve a nyereséggel növelték. Az értékesítési, általános és igazgatási költségek, illetve a nyereség megállapításához az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének megfelelően az egyesült államokbeli gyártó hasonló termékének a gyártására, valamint a szokásos kereskedelmi forgalomban történő értékesítésére vonatkozó tényleges adatokat vették alapul.
c) Az exportőr gyártók exportárai
(59)
A mintába felvett kínai exportőrök exportárait az első független fogyasztó által ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportár alapján állapították meg. Amennyiben az értékesítés egy kapcsolatban álló uniós importőrön keresztül valósult meg, úgy az árakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján határozták meg. A behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, többek között az értékesítési, általános és igazgatási költségek, valamint a nyereség vonatkozásában kiigazításokat végeztek. A haszonkulcs tekintetében az érintett termék független importőre által realizált nyereséget vették alapul, mivel az exportőr gyártó és a vele kapcsolatban álló importőr között fennálló kapcsolat miatt az importőr tényleges hasznát nem tekintették megbízhatónak.
d) Összehasonlítás
(60)
A dömpingkülönbözetet úgy határozták meg, hogy a mintába felvett exportőrök gyártelepi exportárait összehasonlították a belföldi értékesítési árakkal, illetve adott esetben a számtanilag képzett rendes értékkel.
(61)
A rendes érték és az exportár megfelelő összehasonlíthatóságának érdekében kiigazítások formájában biztosították az árakat érintő különbségek és az ár összehasonlíthatóságának a figyelembevételét az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésének megfelelően. A rendes értéket az alacsonyabb költségű, nem porcelánból készült lapok jellemzőinek - főleg az eredeti márkák és a nem analóg ország gyártója által előállított különböző típusok minőségbeli különbségeiből adódó - eltérései vonatkozásában kiigazították. Adott esetben további kiigazításokat alkalmaztak a tengeri szállítási, biztosítási, kezelési és egyéb költségek, csomagolási, banki és hitelköltségek, valamint a jutalékok esetében, amennyiben úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontos és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak.
4. Dömpingkülönbözetek
a) A mintába felvett egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportőr gyártók esetében megállapított dömpingkülönbözet
(62)
Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a mintába felvett egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportőr gyártók esetében a dömpingkülönbözet megállapítására úgy került sor, hogy az analóg ország vonatkozásában megállapított, súlyozott átlaggal számított rendes értéket összehasonlították az egyes vállalatok által az Unióba exportált érintett termékek fentiek szerint meghatározott exportárának súlyozott átlagával.
(63)
Ez alapján az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Xinruncheng-csoport
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
36,6 %
Wonderful-csoport
26,2 %
b) Minden más együttműködő exportőr gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözet
(64)
A mintavételbe be nem vont többi együttműködő kínai exportőr gyártó esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdése alapján a mintába felvett exportőr gyártók dömpingkülönbözetének súlyozott átlaga alapján számították ki.
(65)
A mintába felvett, de egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő kínai exportőr gyártó (Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd.) esetében a dömpingkülönbözetet a fenti (64) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint állapították meg.
c) Minden más (együtt nem működő) exportőr gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözet
(66)
Minden más, együtt nem működő kínai exportőr gyártó esetében az országos dömpingkülönbözetet egy reprezentatív terméktípust előállító együttműködő exportőr gyártó esetében megállapított legmagasabb dömpingkülönbözet alapján határozták meg.
(67)
Ez alapján a minta súlyozott átlagával számított ideiglenes dömpingkülönbözet és az országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:
A minta súlyozott átlaga a mintavételbe be nem vont, illetve egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő exportőr gyártók esetében (lásd az I. mellékletet)
32,3 %
A fennmaradó dömpingkülönbözet az együtt nem működő exportőr gyártók esetében
73,0 %
D. KÁROKOZÁS
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(68)
A (8) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós kerámialap-ágazat igen széttagolt. Kerámialapokat több mint ötszáz gyártó állít elő.
(69)
A fent említettek szerint az uniós gazdasági ágazatot három szegmensre osztották: kisvállalkozások, középvállalkozások és nagyvállalatok. A kisvállalkozások adják az uniós termelés felét.
(70)
Becslések szerint a nemzeti és az európai szövetségektől származó adatok az uniós termelés mintegy 75 %-át foglalják magukban. Ezeket az adatokat összevetették a független gyártóktól és a nemzeti szövetségektől származó adatokkal, illetve olyan statisztikai forrásokkal is, mint a Prodcom. A fennmaradó termelés volumenét és értékét az ugyanezen forrásokból származó információk alapján extrapolálták. Ezek alapján megállapították, hogy a teljes uniós termelés a vizsgálati időszakban 895 millió m2 volt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében (a teljes uniós termelést képviselő) összes uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).
2. Uniós fogyasztás
(71)
Az uniós fogyasztást úgy állapították meg, hogy az Eurostat adatain alapuló behozatalhoz hozzáadták az uniós gyártók uniós piacon lebonyolított értékesítését. Az érintett termék összes uniós értékesítésére vonatkozó adatok a gyártók nemzeti és európai szövetségeinek ellenőrzött adatain alapulnak. A teljes uniós értékesítés megállapításához az extrapolálást a szövetségek, illetve a Prodcom adatai alapján végezték.
(72)
A figyelembe vett időszakban, azaz 2007 és a vizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 29 %-kal csökkent, és a 13 %-os legnagyobb visszaesés 2007 és 2008 között következett be. A vizsgálati időszakban a fogyasztás 2009-hez viszonyítva 8 %-kal esett vissza.
1. táblázat
Fogyasztás
Mennyiség (ezer m2)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
+ teljes behozatal
157 232
140 715
115 676
119 689
+ az uniós piacon értékesített uniós termelés
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
= Fogyasztás
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Index (2007 = 100)
100
87
77
71
évenkénti visszaesés
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. A Kínából származó behozatal
3.1. Az érintett termék mennyisége, piaci részesedése és importára
(73)
A Kínából származó behozatal mennyisége, piaci részesedése és átlagos importára a következők szerint alakult. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
2. táblázat
A Kínából származó behozatal
Mennyiség (ezer m2)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az érintett országból származó behozatal mennyisége
68 081
65 122
62 120
66 023
Index (2007 = 100)
100
96
91
97
Évenkénti alapon
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Az érintett országból származó behozatal ára (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Index (2007 = 100)
100
105
95
97
Évenkénti alapon
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
A Kínából származó behozatal a figyelembe vett időszak során 3 %-kal esett vissza, a vizsgálati időszakban pedig mintegy 66 millió m2 volt. A csökkenő tendencia összhangban van a fogyasztás visszaesésével, azonban a behozatal csökkenése sokkal kisebb mértékű, továbbá 2007 és 2009 között következett be. 2009 és a vizsgálati időszak között a Kínából származó behozatal mennyisége 6 %-kal növekedett. A figyelembe vett teljes időszakot tekintve a kínai behozatal piaci részesedése 35 %-kal emelkedett: a 2007. évi 4,8 %-ról a vizsgálati időszakban elért 6,5 %-ra.
(75)
A figyelembe vett időszak során a Kínából származó termékek ára 4 %-kal csökkent: 4,7 EUR/m2-ről 4,5 EUR/m2-re.
3.2. Áralákínálás
(76)
Az áralákínálás elemzése céljából az uniós gyártók uniós piacon független fogyasztók részére kínált, gyártelepi szintre kiigazított súlyozott átlagos értékesítési árait terméktípusonként összehasonlították a Kínából származó megfelelő behozatal első független uniós vásárló részére történő értékesítésének CIF-alapon megállapított és a meglévő vámokkal, az importálás utáni költségekkel és a kereskedelmi szinthez megfelelően kiigazított súlyozott átlagáraival.
(77)
Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a Kínából származó érintett terméket a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest áralákínálással értékesítették az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve az alákínálás mértéke 44 és 57 % között mozgott. A számításokat a mintába felvett uniós gyártók és kínai exportőr gyártók által szolgáltatott adatok alapján végezték.
4. A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal
(78)
A figyelembe vett időszak során az egyéb harmadik országokból származó behozatal mennyiségét az alábbi táblázat mutatja. A mennyiségre és az árakra vonatkozó tendenciák az Eurostat adatain alapulnak.
3. táblázat
Egyéb harmadik országokból származó behozatal
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Egyéb országokból származó behozatal (ezer m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Index (2007 = 100)
100
85
60
60
Az egyéb országokból származó behozatal piaci részesedése
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Átlagár (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Index (2007 = 100)
100
113
122
122
Törökországból származó behozatal (ezer m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Törökország piaci részesedése
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Átlagár (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
A Kínától és Törökországtól eltérő harmadik országokból származó behozatal
38 941
31 002
22 627
22 322
Index (2007 = 100)
100
80
58
57
Átlagár (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
A figyelembe vett időszak során a harmadik országokból származó behozatal 40 %-kal esett vissza. Így ezeknek a behozataloknak a piaci részesedése 14 %-kal esett vissza: 6,2 %-ról 5,3 %-ra.
(80)
Meg kell jegyezni, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal átlagára a figyelembe vett időszak során 22 %-kal emelkedett és (a vizsgálati időszakban 19 %-kal) továbbra is meghaladta a kínai export átlagos értékesítési árait.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
5.1. Általános észrevételek
(81)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált, amely hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(82)
A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés és a dömpingkülönbözet nagysága) a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén értékelték. A értékelést az európai és nemzeti szövetségek által szolgáltatott információk alapján végezték, és ezeket az adatokat összevetették a gyártóktól és a rendelkezésre álló hivatalos forrásokból származó adatokkal.
(83)
A mikrogazdasági mutatók (átlagos egységárak, foglalkoztatás, bérek, termelékenység, készletek, nyereségesség, pénzáramlás, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség) elemzését a mintába felvett uniós gyártók szintjén végezték. Az értékelés a tőlük származó, megfelelően ellenőrzött információk alapján történt.
5.2. Makrogazdasági mutatók
5.2.1. Gyártás, gyártókapacitás és kapacitáskihasználás
(84)
Az uniós gazdasági ágazat gyártása a figyelembe vett időszak során jelentősen, 32 %-kal esett vissza. Ez a visszaesés (a figyelembe vett időszakban) általánosságban tükrözte a fogyasztás (figyelembe vett időszakban bekövetkezett 29 %-os, lásd a fenti (72) preambulumbekezdést) csökkenését. Ugyanakkor egy eltérő tendenciát követett. 2007 és 2009 között 32 %-kal csökkent, és a 23 %-os legnagyobb visszaesés 2008 és 2009 között következett be. Ezt követően 2009 és a vizsgálati időszak között stabilizálódott.
4. táblázat
A teljes uniós gyártás
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Mennyiség (ezer m2)
Gyártás
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Index (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Az uniós gazdasági ágazat gyártókapacitása 2007 és 2008 között 5 %-kal, majd 2008 és a vizsgálati időszak között 2 %-kal csökkent. Ennek eredményeként a kapacitáskihasználás 2007 és a vizsgálati időszak között 27 %-os általános visszaesést mutatott.
5. táblázat
Gyártókapacitás és kapacitáskihasználás
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Mennyiség (ezer m2)
Gyártókapacitás
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Index (2007 = 100)
100
95
93
93
Kapacitáskihasználás
87 %
81 %
64 %
64 %
Index (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(86)
A gyártási volumen alakulásával összhangban az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon független fogyasztók részére történt értékesítés a figyelembe vett időszak során a fogyasztás visszaesésének mértékéhez hasonlóan, azaz 30 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítése az évenkénti visszaesést illetően a fogyasztáshoz hasonló tendenciát követett.
6. táblázat
A független fogyasztók részére történt értékesítés volumene
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Mennyiség (ezer m2)
Értékesítés az Unióban
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Index (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak során 1 százalékponttal csökkent.
7. táblázat
Uniós piaci részesedés
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Uniós piaci részesedés
89 %
89 %
90 %
88 %
Index (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(88)
A foglalkoztatás 2007 és 2008 között 11 %-kal csökkent. A figyelembe vett időszakban 16 %-kal esett vissza.
8. táblázat
Foglalkoztatás
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Átlagos időszak
Teljes foglalkoztatás
92 588
82 214
79 518
77 458
Index (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége -teljesítmény/fő/évben számolva - 2007 és 2008 között stabil volt. 2008 és a vizsgálati időszak között 19 %-os termelékenység-csökkenés következett be, ami összefügg a gyártás visszaesésével.
9. táblázat
Termelékenység
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Termelékenység (m2/év/fő)
17 439
17 453
13 834
14 132
Index (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4. A dömpingkülönbözet nagysága
(90)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Továbbá - tekintettel a dömpingelt behozatal mennyiségére és áraira - a tényleges dömpingkülönbözetek hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5.3. Mikrogazdasági mutatók
(91)
A mikrogazdasági elemek (készletek, értékesítési árak, pénzáramlás, nyereségesség, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások és bérek) elemzését a független vállalatok, azaz a mintába bevont uniós gyártók szintjén végezték.
5.3.1. Általános észrevételek
(92)
Egyes mikrogazdasági mutatók (értékesítési ár, termelési költség, nyereségesség és a beruházások megtérülése, azaz az abszolút értéktől eltérően kifejezett mutatók, tehát a százalékos formában megadott értékek) esetében az adott szegmensbe tartozó, mintába felvett vállalatok eredményeit az adott szegmens teljes uniós termelésben elfoglalt részesedésével összhangban súlyozták (úgy, hogy a teljes kerámialap-ágazat egyes szegmenseihez különböző súlyokat rendeltek: kisvállalkozások esetében 52 %-ot, a középvállalkozások és a nagyvállalatok esetében pedig 24-24 %-ot). Így biztosították, hogy a kárelemzésnél a nagyvállalatok eredményei nem kerültek túlsúlyba és az elemzés az uniós termelés legnagyobb hányadát együttesen kitevő kisvállalatok helyzetét is megfelelően tükrözze.
5.3.2. Készletek
(93)
Noha az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje a figyelembe vett időszak során abszolút értelemben véve 14 %-kal csökkent, a termelés százalékában kifejezve jelentősen (37 %-kal) emelkedett.
10. táblázat
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Készletek (ezer m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Készletek a termelés százalékában kifejezve
43 %
49 %
55 %
59 %
Index (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
A készletek növekedése a kár szempontjából sokatmondó tényező. Az ágazat vállalatai általában háromhavi termelésnek megfelelő készletet tartanak, a dömpingelt kínai behozatal nyomására azonban arra kényszerültek, hogy készleteiket hat hónapos termelésüknek megfelelő szintre emeljék. Ténylegesen megfigyelhető, hogy a készletek - a 2007. évi 43 %-ról a vizsgálati időszakban elért 59 %-os szintre - folyamatosan és egyenletesen emelkedtek.
(95)
Ez a készletszint-emelkedés azzal magyarázható, hogy a kínai exportőr gyártók homogén termékeket értékesítettek nagy tételben, míg az uniós gazdasági ágazat a termékek típusát, színét és méretét tekintve jóval szélesebb választékot kínált. A különleges megrendelések gyors teljesítése érdekében az uniós gazdasági ágazat gyártóinak növelnie kellett készleteit.
5.3.3. Értékesítési árak
(96)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai a figyelembe vett időszak során 10 %-kal emelkedtek.
11. táblázat
Egységár az uniós piacon
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az uniós értékesítés egységárai (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Index (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Az áremelkedés több tényező hatására következett be. Először is ellentételezni kellett a termelési költségek ugyanezen időszak alatt bekövetkezett 14 %-os növekedését (lásd a (106) preambulumbekezdést). Közrejátszott továbbá a növekvő készletszint (lásd a fenti (95) preambulumbekezdést) és az uniós gazdasági ágazat termékösszetételének változása. A kínai behozatal homogén termékek nagy tételére helyezte a hangsúlyt. Az uniós gazdasági ágazatnak így az érintett termék kis tételben történő értékesítésére kellett koncentrálnia olyan esetekben, ahol a kereslet kis mennyiségű, de különböző típusú, színű és méretű termékek széles választékára irányult.
(98)
Az egységárak emelkedése ellenére az uniós gazdasági ágazat nem érte el a célul kitűzött nyereséget. A kisvállalkozások szegmense valójában veszteséges volt.
(99)
A Kínából származó behozatal árainak alakulását a (75) preambulumbekezdésben ismertettük. Amint látható, ezek az árak az uniós gazdasági ágazat árainak mozgásához képest eltérő tendenciát követtek és következetesen azok alatt maradtak. A kínai behozatal árai a vizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest 50 %-kal alacsonyabbak voltak.
5.3.4. Nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások és bérek
(100)
A fent említettek szerint a termelési költségek növekedése meghaladta az értékesítési árak emelkedését. A figyelembe vett időszak során bekövetkezett 14 %-os költségnövekedés mellett az uniós gazdasági ágazat mindössze 9 %-kal tudta növelni az árait. A nyereségesség így a 2007. évi 3,9 %-ról a vizsgálati időszakban 0,4 %-ra esett vissza. Az ágazat 2009-ben érte el a legalacsonyabb nyereséget, amikor már nem tudta fedezni a költségeit és 1,2 %-os veszteséget realizált. A három szegmens közül mindez a kisvállalkozások szegmensére volt a legnagyobb hatással, amely 2008 óta veszteséges. A nagyvállalatoknak és a középvállalkozásoknak a nyereségesség jelentős csökkenése ellenére sikerült szerény, de nem fenntartható nyereséget elérnie.
(101)
A nagyvállalatok és a középvállalkozások nyereségét adatvédelmi szempontok miatt nem lehet nyilvánosságra hozni. A nagyvállalatok szegmensében a nyereségszámítás egy vállalat adatain alapult, míg a középvállalkozások eredményeinek közzététele más vállalatok számára is lehetővé tenné az egyéb szegmensek nyereségének kiszámítását, mivel a súlyozott összes nyereség ismert.
12. táblázat
Nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése, beruházások és bérek
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
A független fogyasztók számára történt uniós értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Pénzáramlás (ezer EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Index (2007 = 100)
100
64
48
46
A beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Nettó beruházások (ezer EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Index (2007 = 100)
100
100
70
72
Munkavállalónkénti éves munkaerőköltség
38 910
39 714
37 366
37 242
Index (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
A pénzáramlás alakulásában tapasztalható tendencia, amely szerint egy ágazat képes a tevékenységei önfinanszírozására, a figyelembe vett időszak során pozitív maradt. 2007 és a vizsgálati időszak között azonban mintegy 54 %-kal csökkent.
(103)
A beruházások megtérülése a figyelembe vett teljes időszak során nagyjából a nyereségesség alakulásának tendenciáját követte.
(104)
Az uniós ágazat által az érintett termékre fordított éves beruházások 2007 és a vizsgálati időszak között 28 %-kal csökkentek.
(105)
2007 és a vizsgálati időszak között a munkavállalónkénti átlagbér 4 %-kal csökkent.
5.3.5. Gyártási költségek
13. táblázat
Gyártási költségek
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Gyártási költségek (EUR/m2)
7,7
8,3
8,8
8,8
Index
100
108
114
114
(106)
A gyártási költségek a figyelembe vett időszak során a fent említettek szerint 14 %-kal emelkedtek. Ez az emelkedés a készletek növekedésének (lásd a fenti (95) preambulumbekezdést) és az uniós gazdasági ágazat által kínált termékösszetétel változásának (típusok, színek és méretek tekintetében szélesebb termékválaszték) a következménye volt, míg a kínai behozatal a homogén termékek nagy tételére helyezte a hangsúlyt. Az uniós gazdasági ágazatnak növelnie kellett a készleteit annak érdekében, hogy a különleges megrendeléseket rövid időn belül teljesíteni tudja, továbbá szélesebb termékskálát kellett kínálnia.
6. A károkozásra vonatkozó következtetések
(107)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kármutatók - például a termelési volumen, a kapacitáskihasználás, a független fogyasztók részére történő értékesítés és a foglalkoztatás - a figyelembe vett időszakban kedvezőtlenül alakultak. Noha nem lehet figyelmen kívül hagyni azt, hogy a fogyasztás visszaesése kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazatra, érdemes megjegyezni, hogy a kínai behozatalnak az árakra gyakorolt leszorító hatása révén sikerült növelnie a piaci részesedését.
(108)
Emellett mindez a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatókat, például a nyereségességet, a befektetések megtérülését és a pénzáramlást is igen súlyosan befolyásolta. A kár szempontjából sokatmondó tényező, hogy a készletek 37 %-kal emelkedtek a figyelembe vett időszak során. Ez az emelkedés azzal magyarázható, hogy a kínai exportőr gyártók homogén termékeket értékesítettek nagy tételben, míg az uniós gazdasági ágazat a termékek típusát, színét és méretét tekintve jóval szélesebb választékot kínált. Az uniós gazdasági ágazatnak növelnie kellett a készleteit annak érdekében, hogy a különleges megrendeléseket rövid időn belül teljesíteni tudja, továbbá szélesebb termékskálát tudjon kínálni.
(109)
Noha az uniós gazdasági ágazat eladási árai a figyelembe vett időszak során emelkedtek, ez főleg a gyártási költségek növekedésének tulajdonítható. A nyereségesség a figyelembe vett időszak során csökkent. Az uniós gazdasági ágazat felét képviselő kisvállalkozások szegmense 2008 óta valójában veszteséges. Így az értékesítési árak emelkedése ellenére az ágazat nem tudott elegendő nyereséget elérni. Az ágazat kisvállalati szegmense nem volt olyan helyzetben, hogy az értékesítési árait olyan szintre emelhesse, amely a hosszú távú életképességhez szükséges nyereségességet biztosíthatta volna.
(110)
Az Eurostat adatain alapuló, árakra vonatkozó tendenciák elemzése azt mutatta, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat árai közötti különbözet a 2007 és 2008 évi 40 %-ról 2009-ben és a vizsgálati időszakban mintegy 50 %-ra emelkedett.
(111)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(112)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt behozatal okozta-e. Azokat a dömpingelt behozataltól eltérő ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak biztosítása érdekében, hogy az ilyen tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdonítsák dömpingelt behozatalnak.
2. A Kínából származó behozatal hatása
(113)
A figyelembe vett időszak során a kínai exportőr gyártók piaci részesedésének emelkedése időben egybeesett az uniós gazdasági ágazat nyereségességének csökkenésével és készletszintjeinek jelentős emelkedésével.
(114)
Továbbá egybeesett az uniós fogyasztás visszaesésével is. A Kínából származó behozatal mennyisége 2007 és 2009 között 9 százalékponttal csökkent, összhangban a csökkenő fogyasztással (bár a visszaesés nem volt azonos mértékű, hiszen a fogyasztás ugyanebben az időszakban 23 százalékponttal csökkent), Kína piaci részesedése 2007 óta azonban folyamatosan nőtt. Ráadásul 2009 és a vizsgálati időszak között - a fogyasztás további 6 százalékpontos visszaesése ellenére - a Kínából származó behozatal 6 százalékponttal emelkedett.
(115)
A kínai import és az uniós gazdasági ágazat árai közötti, az Eurostat adatain alapuló különbözet a figyelembe vett teljes időszakban igen jelentős volt. Az a tény, hogy ez a különbözet már 2007-ben meghaladta a 40 %-ot, arra utal, hogy a kínai exportőr gyártók árstratégiája a gazdasági válság előtti időre nyúlik vissza. A különbözet ráadásul a válság utáni időszakban még nőtt, és elérte az 50 %-ot.
(116)
A kínai behozatal piaci részesedésének emelkedése, illetve árainak csökkenése, továbbá az uniós és a kínai árak közötti különbség növekedése időben egybeesett az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásával.
3. Az egyéb tényezők hatásai
3.1. A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal hatásai
(117)
A figyelembe vett időszak során a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal mennyisége 40 %-kal esett vissza. Ezen behozatalok piaci részesedése ugyanebben az időszakban némiképp (mintegy 1 %-kal) csökkent. A behozatalok árai 2007-ben még hasonlóak voltak a kínai árakhoz, az árkülönbözet 2009-ben 18 %-kal, míg a vizsgálati időszakban 16 %-kal nőtt.
(118)
Törökország az Unió második legnagyobb beszállítója, piaci részesedése a vizsgálati időszakban 3 % volt. Ez a piaci részesedés a figyelembe vett időszak során stabil maradt (mindössze 0,4 %-kal esett vissza). A Törökországból származó behozatal mennyisége a figyelembe vett időszak során 37 %-kal esett vissza. Noha a Törökországból származó behozatal árai (a figyelembe vett időszak során mintegy 40 %-kal) alacsonyabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál, a török és a kínai behozatal közötti árkülönbözet - a török árak 22 %-os emelkedését követően - 2009-ben és a vizsgálati időszakban 16 %-ra nőtt. Mindezek alapján nem zárható ki, hogy a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal igen csekély mértékben hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. Ez azonban nem befolyásolja a Kínából származó dömpingelt behozatallal kapcsolatban megállapított okozati összefüggést.
4. Az uniós gazdasági ágazat széttagoltságának hatásai
(119)
Az uniós kerámialap-ágazat igen széttagolt. A vállalatok száma ugyanakkor - az elmúlt két évtizedben lezajlott konszolidációs folyamat hatására - a figyelembe vett időszak során csökkent. A legfontosabb azonban az, hogy a termelés legnagyobb hányadát kitevő tagállamok esetében, ahol még markánsabb ez a széttagoltság, a vizsgálat szerint a vállalatok klaszterekben működnek. Ez a struktúra biztosítja az erőforrások hatékony elosztását. A széttagoltság valójában lehetővé teszi a nagyvállalatok számára, hogy a termékek (szín, méret stb. tekintetében) különböző típusainak gyártását alvállalkozásba adják a kisebb cégeknek. A kisvállalkozások segítségével az ágazat a termékek széles választékát rövid időn belül tudja szállítani. Ez azért lett különösen fontos, mert a kínai versenytársak a homogén termékeket nagy tételben értékesítik és így nincs módjuk arra, hogy minták, színek stb. tekintetében rugalmasan reagáljanak. Ebben az esetben nem lehet okozati összefüggést megállapítani a széttagoltság és az uniós gazdasági ágazat helyzetének a figyelembe vett időszak során bekövetkezett romlása között.
4.1. A gazdasági válság hatásai
(120)
A vizsgálat azt mutatta, hogy a gazdasági válság kétségtelenül hatással volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(121)
Ez a hatás főleg az építőipar hanyatlásában nyilvánult meg, amit a kerámialapok felhasználásának visszaesése is tükrözött. Általánosságban véve az uniós építőipari tevékenység egészének visszaesése 2009-ben elérte a 7,5 %-ot (3). Az általános gazdasági légkör építőiparra gyakorolt hatása pontosabban az ágazat adott szegmensétől függ (4). Az építőipari tevékenység visszaesése 2009-ben leginkább az új házak, illetve a magántulajdonban lévő nem lakóházak építésével foglalkozó szegmenseket érintette. A magas- és mélyépítésre ezzel ellentétben csekélyebb hatást gyakorolt, míg a középületek szegmensében 1,1 %-os növekedés volt megfigyelhető 2009-ben. Az Európai Építőipari Szövetség szerint ezek a tendenciák - a nemzeti ösztönző csomagok részeként - a középületekre és az infrastruktúrára fordított kiadások fenntartására, illetve növelésére irányuló kormányzati fellépéseket tükrözték. Az energiahatékony megoldásokra fordított költségvetési ösztönzők hasonlóképpen mérsékelték a gazdasági visszaesés felújítási és karbantartási tevékenységekre gyakorolt hatásait.
(122)
Az előbbiekben említett fejlesztések kedvezően befolyásolták a felújítási és karbantartási szegmens helyzetét (pozitív hatással voltak a lánc további szintjén lévő vállalkozások termelésére, értékesítésére és nyereségességére, mivel a kiskereskedelmi szegmensben magasabb haszonkulcsokkal dolgoznak). Mindenesetre a gazdasági visszaesés ezeket a szegmenseket kevésbé érintette.
(123)
A következő elemzés azt mutatja be, hogy bár a gazdasági visszaesés hatással lehetett az uniós gazdasági ágazat helyzetére, az ágazatot ért kárt valójában a Kínából származó dömpingelt behozatal okozta.
(124)
Először is a vizsgálat során megállapították, hogy míg az építőipar a vizsgálati időszakban már kezdett kilábalni a gazdasági visszaesés okozta nehézségekből, az uniós gazdasági ágazat mutatói továbbra is csökkenő tendenciát mutattak.
(125)
Másodsorban fontos tényező a készletek alakulása, ami a kár szempontjából sokatmondó mutató (lásd a fenti (93) preambulumbekezdést). Éves szinten állandó készletnövekedést lehetett megfigyelni. Ez a fajta egyenletes és állandó növekedés azt sugallja, hogy a kínai exportőr gyártók valójában folyamatos nyomás alatt tartották az uniós gazdasági ágazatot. Amennyiben a készletnövekedést a gazdasági visszaesés számlájára lehetett volna írni, akkor a válság éveiben valószínűleg egy jelentős készletnövekedést lehetett volna megfigyelni, és nem egy folyamatos tendenciát a figyelembe vett teljes időszak alatt.
(126)
Végül a vizsgálati időszakban az uniós termelés csaknem felét képviselő kisvállalkozások nyereségességi mutatóinak elemzése során megállapították, hogy ezek a vállalkozások nagyon csekély, 0,3 %-os nyereséget tudtak elérni 2007-ben, és azóta veszteségesek. Ez arra utal, hogy a helyzetük már a válság előtt romlani kezdett.
(127)
A fentiek fényében megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlását főleg a Kínából származó dömpingelt behozatal okozta. Noha a gazdasági válság és az annak eredményeként bekövetkező keresletcsökkenés hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, annak hatása nem volt olyan, hogy megtörné a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között megállapított okozati összefüggést.
4.2. Az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kárára vonatkozó állítások
(128)
Az egyik importőr azt állította, hogy a kárt legfőképpen a lengyel kerámialap-gyártók alacsony áron értékesített termékei okozták. Ebben a vonatkozásban meg kell jegyezni, hogy a kárelemzést az uniós gazdasági ágazat egészére, és nem csak egy részére nézve kell elvégezni. A Bizottság mindazonáltal a rendelkezésre álló információk alapján elemezte a lengyel piac helyzetét. (Emlékeztetni kell arra, hogy a mintába felvett lengyel vállalat úgy döntött, hogy megszünteti az együttműködést a vizsgálattal, és más lengyel vállalat nem volt hajlandó együttműködni.)
(129)
Először is megállapították, hogy a vizsgálati időszakban az uniós piac egyéb területeire irányuló lengyel értékesítések - mennyiség szempontjából - mindössze 3 %-os piaci részesedést képviseltek.
(130)
Másodsorban még ha a lengyel vállalatok együttműködtek volna a vizsgálattal és áraikat az alákínálás elemzése során figyelembe vették volna, mindez az alákínálás átfogó elemzésében igen kis súllyal esett volna latba. A lengyel vállalat együttműködésének hiányában az árak vonatkozásában termékkódok szerint nem állt rendelkezésre részletes információ. Még „a legnagyobb hatás” alapján, azaz azt feltételezve, hogy a számítás során valamennyi lengyel értékesítést figyelembe vettek volna, a hatás elenyésző lett volna és - a viszonylag alacsony értékesítési volumenre (5) figyelemmel - nem változtatta volna meg a kialakult összképet.
(131)
Ezek alapján megállapítható, hogy a lengyel értékesítések esetleges hatása az uniós gazdasági ágazatot ért kár vonatkozásában igen csekély volt.
(132)
Az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kárára vonatkozó másik állítás szerint néhány uniós gyártó a saját katalógusában olyan kínai import kerámialapokat szerepeltetett, amelyeket a saját márkaneve alatt értékesített. Ezt az állítást azonban nem találták megalapozottnak, és a vizsgálat során gyűjtött bizonyítékok is azt igazolták, hogy az ilyen behozatalok száma elenyésző volt. Ezért nem állapítható meg, hogy az uniós gyártók ilyen jellegű behozatala hozzájárult volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.
5. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye
(133)
Az exportteljesítményt - mint a dömpingelt behozataltól eltérő egyik ismert tényezőt - is megvizsgálták, ami szintén kárt okozhatott az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Az Eurostat adatainak elemzése azt mutatta, hogy az uniós export 44 %-kal valóban visszaesett. Az árak viszont 32 %-kal emelkedtek. A mintába felvett gyártók esetében ez a visszaesés nem volt olyan jelentős (- 24 %). A vizsgálat során azt is megállapították, hogy a kivitel részesedése az uniós gazdasági ágazat összes értékesítéséből a 2007. évi 17 %-ról 2009-ben 19 %-ra emelkedett. Ezen túlmenően, bár az együttműködő uniós gyártók exportvolumene csökkent, ez a visszaesés kisebb mértékű volt, mint az uniós piacon történt értékesítés csökkenése (az export 24 %-kal esett vissza, míg az uniós értékesítés 30 %-kal). Ezért megállapították, hogy az exportvolumen csökkenése nem magyarázza az uniós gazdasági ágazatot ért kár mértékét.
(134)
A fentiek alapján ideiglenesen megállapították, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye nem járult hozzá az általa elszenvedett kárhoz.
6. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(135)
Megállapították, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és a Kínából származó dömpingelt behozatal között. Noha a gazdasági válság és a Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz, annak hatása nem volt akkora, hogy megtörné a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított okozati összefüggést.
(136)
Az összes ismert tényező uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásainak elemzése alapján ideiglenesen megállapították, hogy okozati összefüggés áll fenn a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár között.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(137)
Az európai szövetség (Cerame-Unie) és a gyártók nagyobb nemzeti szövetségei kiválóan együttműködtek a Bizottsággal és támogatták annak munkáját. Egyetlen uniós gyártó sem tiltakozott a vizsgálat megindítása, illetve az intézkedések elrendelése ellen. Ebből arra lehet következtetni, hogy az intézkedések elrendelése egyértelműen az uniós gyártók érdekeit szolgálja.
(138)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy - amint azt a (76) és az azt követő preambulumbekezdésben kifejtettük - az uniós gazdasági ágazatnak jelentős kárt okoz az áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal.
(139)
Az uniós gazdasági ágazat számára várhatóan előnyös lesz az intézkedések elrendelése, amely valószínűleg elejét veszi majd az olcsó, dömpingelt behozatal újabb hullámának.
(140)
Amennyiben az intézkedéseket nem rendelnék el, úgy várhatóan - esetleg még nagyobb arányban - folytatódna az olcsó kerámialapok dömpingelt behozatala. A Kínából származó dömpingelt behozatal várhatóan továbbra is lenyomná az uniós gyártók értékesítési árait és a nyereségét.
(141)
Mivel az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete és nyereségessége még nem elég stabil ahhoz, hogy az árainak jelentősen alákínáló dömpingelt behozatal árnyomásának ellenálljon, ez nagy valószínűséggel sok uniós gyártó megszűnéséhez vezetne.
2. Az importőrök érdeke
(142)
A független importőrök és felhasználók együttműködése a Kínából származó behozatal teljes volumenének a 6 %-át képviselte. A mintavétel során (lásd a (15) preambulumbekezdést) hét független importőrt (egyikőjük felhasználó) választottak ki. Ők a Kínából származó összes behozatal mintegy 5 %-át képviselték. Az együttműködő importőrök jórészt kerámialapokkal kereskedtek, kivéve egy importőrt, akinél a kerámialapok értékesítése az üzleti tevékenység mindössze csekély részét jelentette. Az együttműködő importőrök esetében a Kínából származó behozatal a teljes beszerzéseik igen jelentős részét (több mint háromnegyedét) képviselte. Noha úgy tűnik, hogy a kínai behozatal árainak emelkedése esetén lenne elég mozgásterük, mivel az importőrök árrése ezen behozatalok vonatkozásában hozzávetőleg 50 %-os, általában mégis csak 5 % körüli nyereséget könyvelnek el.
(143)
Következésképp, ha csak a költségeket tekintjük, az intézkedések elrendelése minden valószínűség szerint hatással lenne az importőrök üzleti tevékenységére.
(144)
A vizsgálat során ugyanakkor megállapították, hogy az importőrök és a felhasználók harmadik országokban, illetve az Unión belül is találhatnának másik beszerzési forrást. Ez könnyen megoldható lenne, mivel a vizsgált terméket számos országban gyártják mind az Unióban, mind azon kívül (Törökországban, az Egyesült Arab Emírségekben, Egyiptomban, Délkelet-Ázsiában, Brazíliában és más országokban).
(145)
Az egyik importőr azt állította, hogy a vizsgálat megindításának eredményeként próbált másik szállítót keresni, de erőfeszítései hiábavalónak bizonyultak. Egy másik importőr viszont arról számolt be, hogy már a vizsgálat alatt elkezdte az új beszerzési forrás felkutatását és sikerrel is járt. Egy harmadik importőr elmondta, hogy portfólióját nem kínai gyártóktól származó termékekkel bővítené ki, és ezt egyszerűen meg tudná oldani.
(146)
Ezért ideiglenesen megállapították, hogy az intézkedések elrendelése nem akadályozná az uniós importőröket abban, hogy hasonló termékeket más forrásokból szerezzenek be. Ezenkívül a dömpingellenes vámok kivetésének nem az lenne a célja, hogy lezárjanak egyes kereskedelmi csatornákat, hanem az, hogy újra egyenlő esélyeket teremtsenek és ellensúlyozzák a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat.
(147)
Végezetül a független importőrök viszonylag csekély együttműködése arra enged következtetni, hogy az intézkedések elrendelése a tevékenységüket nem befolyásolná jelentősen.
3. A felhasználók érdeke
(148)
A Bizottság két nagyobb uniós felhasználói szövetséggel vette fel a kapcsolatot.
(149)
Az (Európai Építőipari Szövetség által képviselt) építőipari ágazat úgy döntött, hogy a vizsgálatban aktívan nem vesz részt. A Bizottság első megkeresésére még válaszolt, később azonban - tagjai érdeklődésének hiánya miatt - nem működött tovább együtt.
(150)
A felhasználók részéről tapasztalt csekély együttműködés arra enged következtetni, hogy az ágazat túlságosan nem támaszkodik a kínai behozatalra, illetve az intézkedések elrendelése esetén nem szenvedne jelentős kárt. Ez különösen az építőiparra lehet igaz, ahol - a gyártók ellenőrző látogatások során tett nyilatkozatai szerint - a kerámialapok csak elenyésző mértékben befolyásolják a végleges költségeket. Ez az új építkezések és a felújítások során felhasznált egyéb anyagok költségeinek tükrében ésszerűnek tűnik. A fent említettek szerint új beszerzési forrásokra is viszonylag könnyen át lehetne állni.
(151)
A European Do-It-Yourself Association (EDRA, Barkácsáruházak Európai Szövetsége) a tagjai nevében felvette a kapcsolatot a Bizottsággal. A szövetség a vizsgálat elején elküldte a Bizottságnak az észrevételeit arra vonatkozóan, hogy véleményük szerint a vámok a fogyasztói árak emelkedéséhez vezetnének és a más beszerzési forrásokra történő átállás mind a viszonteladóknak, mind a fogyasztóknak jelentős költségekkel járna. Ezeket az állításokat azonban nem támasztották alá.
4. A végső fogyasztók érdekei
(152)
A Bizottság egy fogyasztói szövetséggel vette fel a kapcsolatot, amelyik azt válaszolta, hogy nem érdekli az együttműködés. Más fogyasztói szövetség nem jelentkezett a Bizottságnál.
(153)
A dömpingellenes vámok fogyasztókra gyakorolt hatása valószínűleg igen csekély, mivel a viszonteladók által alkalmazott árrés általában nagyon magas. Még áremelkedés esetén is korlátozott lenne ez a hatás, mivel a költségnövekedés (a vizsgálati időszakban Kínából behozott termékek 4,5 EUR-s átlagárát alapul véve) 1,5 és 3 EUR/m2 között mozogna. A független fogyasztók korlátozott mennyiségben és nem túl gyakran vásárolnak kerámialapokat. A rövid távú áremelkedésnek ezenkívül hosszú távon kedvező hatásai lehetnének a fogyasztókra nézve, mivel biztosítanák a piaci versenyt. A versenytársak hiánya hosszú távon még nagyobb áremelkedéshez és az olcsó behozatal megszűnéséhez vezetne.
5. A beszállítók érdeke
(154)
Sem beszállítók, sem beszállítói szövetségek nem jelentkeztek a Bizottságnál a vizsgálat során.
(155)
A vizsgálat feltárta, hogy a folyamatban lévő eljárásban a kerámialapok előállításához szükséges berendezések gyártói lehetnének leginkább érdekeltek. A vizsgálat azt mutatta, hogy egyes kínai gyártók uniós beszállítóktól vásároltak ilyen jellegű berendezéseket. A hivatalos adatokból ugyanakkor úgy tűnt, hogy az elmúlt évtizedben a Kínába irányuló uniós értékesítés stabil, kissé csökkenő tendenciát mutatott, és hogy Kína az értékesítéseik jelentős, de nem túlnyomó részét (hozzávetőleg 10 %-át) képviselte. A beszállítók legfőbb vásárlói valójában az uniós gyártók, így a beszállítók alapvetően érdekeltek az uniós gazdasági ágazat teljesítményében és függenek tőle.
(156)
Ezenkívül az ágazat együttműködésének hiánya arra utal, hogy a beszállítók nem tartanak attól, hogy az érintett termék behozatala vonatkozásában elrendelt dömpingellenes intézkedések jelentősen rontanák a helyzetüket.
6. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(157)
A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy általában véve nincsenek kényszerítő erejű okok a Kínából származó kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések elrendelése ellen.
G. IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(158)
Tekintettel a dömpinggel, az abból adódó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont eddigi következtetésekre, a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozóan ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további károkat okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
2. Ideiglenes intézkedések
(159)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése értelmében a Kínából származó behozatalra a dömping és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve - a kisebb vámtétel szabálya szerint - ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni.
(160)
Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a szóban forgó vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal szemben) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében meg nem nevezett vállalat - köztük a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek - által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.
(161)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (6) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával.
(162)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportőr gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
(163)
Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. Ezek a különleges intézkedések a következők: az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra a „minden más vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik.
(164)
Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő (az adott esettől függően százalékos arányt is meg lehet adni), ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.
(165)
A következőekben javasolt vámtételek a vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözeten alapulnak, mivel az alacsonyabb, mint a kárkülönbözet. A megállapított ideiglenes dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Ideiglenes vám
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co., Ltd.
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd.
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Minden más együttműködő gyártó
32,3 %
32,3 %
Minden más vállalat
73,0 %
73,0 %
H. ZÁRÓ RENDELKEZÉS
(166)
A fenti ideiglenes megállapításokról értesítettek valamennyi érdekelt felet, továbbá felkérték őket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek. Az észrevételeiket elemzik és indokolt esetben bármilyen végleges megállapítás meghozatala előtt figyelembe veszik. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a dömpingellenes vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges megállapítások céljából újra meg kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó mázas és mázatlan kerámia út- és padlóburkoló lap, kályha- vagy falburkoló csempe, illetve mázas vagy mázatlan kerámiamozaik, kockakő és hasonló termékekre, alátéten is, amelyek jelenleg a 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 és 6908 90 99 KN-kód alá tartoznak.
(2) Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára és az alábbi táblázatban felsorolt vállalatok által gyártott termékekre alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke a következő:
Vállalat
Vám
Kiegészítő TARIC-kód
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd.
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd.
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd;
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd;
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd;
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd.
26,2 %
B011
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
32,3 %
B012
Minden más vállalat
73,0 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
(5) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1225/2009/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
(2) Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül e rendelet alkalmazására vonatkozóan észrevételeket tehetnek.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele utáni napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. március 16-án.