РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 март 2012 година
относно мерките SA. 26909 (2011/C) осъществени от Португалия за преструктурирането на Banco Português de Negócios (BPN)
(нотифицирано под номер C(2012) 2043)
(само текстът на португалски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/660/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2 от него,
като прикани заинтересованите страни да представят мненията си (1) в съответствие с член 108, параграф 2 от Договора и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
1. Процедура
(1)
На 2 ноември 2008 г. португалското правителство одобри проектозакон за национализиране на акциите, съставляващи акционерния капитал на Banco Português de Negócios, S.A. („BPN“ или „банката“). Законът беше публикуван на 11 ноември 2008 г. като Закон № 62-A/2008 („Закон за национализацията“). Национализацията на BPN влезе в сила на 12 ноември на нулева цена.
(2)
На 5 ноември 2008 г. португалските органи информираха Комисията за одобряването на проектозакона от португалското правителство. На 11 и 13 ноември 2008 г. те информираха Комисията за публикуването на Закона за национализацията.
(3)
Комисията незабавно поиска допълнително информация по отношение на всички мерки за държавна помощ, която ще бъде предоставена на BPN съгласно процедурата за национализация, както и представяне на план за преструктуриране на BPN.
(4)
Португалия не представи никакво предварително уведомление за мерки, предоставени на BPN от държавата. Тя информира Комисията за тези мерки със значително закъснение и едва след като получи многократни искания за това.
(5)
При тези условия на 14 ноември 2008 г. Комисията отправи искания за информация, свързана с конкретните мерки за държавна помощ, предоставени на BPN, както и за предоставяне на план за преструктуриране. След това Комисията изпрати напомняния на 5 януари и на 23 и 29 април 2009 г.
(6)
Португалските органи отговориха на исканията за информация на 8 януари, 28 април и 23 юни 2009 г. без да предоставят информация относно конкретни мерки за държавна помощ в полза на BPN или да предоставят план за преструктуриране. В писмото си от 23 юни 2009 г. португалските органи посочиха, че обмислят вариант за изолиране на активите на BPN и продажба на банката.
(7)
Комисията отправи отново искания за информация на 17 юли, 4 и 14 септември и 30 ноември 2009 г., както и на 5 февруари и 16 март 2010 г.
(8)
Португалските органи отговориха на 14 август 2009 г. като посочиха, че търговски ценни книжа в размер до 2 млрд. EUR ще бъдат издадени от BPN и записани от Caixa Geral de Depósitos („CGD“) с държавна гаранция. Според тях гаранцията е пряк резултат от Закона за национализацията и следователно не може да представлява държавна помощ. На 12 октомври 2009 г. португалските органи изпратиха допълнителна информация относно намесата на CGD и на държавата. Те предоставиха допълнителна информация на 21 ноември 2009 г., на 17 и 18 февруари и на 31 март 2010 г.
(9)
След среща, проведена с португалските органи на 16 юни 2010 г., на 12 август 2010 г. Комисията поиска отново от португалските органи, inter alia, да представят незабавно план за преструктуриране на BPN. Не беше представен план и Комисията съответно изпрати официално напомняне на 31 август 2010 г. в съответствие с член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (понастоящем член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз) (2).
(10)
На 14 септември 2010 г. португалските органи изпратиха документ със заглавие „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (наричан по-нататък „меморандума от 14 септември 2010 г.“), в който е очертан планът за преструктуриране на BPN и основните елементи в процеса на приватизация.
(11)
След като установи, че част от информацията все още липсва в меморандума от 14 септември 2010 г., Комисията изпрати писмо на 29 септември 2010 г. като поиска допълнителна информация от португалските органи. С електронна поща от 15 ноември 2010 г. португалските органи поискаха удължаване на крайния срок за отговор, което беше предоставено от Комисията с писмо от 18 ноември 2010 г. Португалските органи предоставиха допълнителни изяснения с писмо от 26 ноември 2010 г. и с електронна поща от 25 януари 2011 г.
(12)
На 16 февруари 2011 г. Комисията поиска изяснение по редица въпроси и поиска допълнително данни. Португалските органи отговориха на 16 март 2011 г.
(13)
В рамките на срещите преди подписването на 17 май 2011 г. на Меморандума за разбирателство („МР“) (3) между Португалия, от една страна, и Международния валутен фонд, Европейската централна банка и Европейската комисия, от друга страна, Комисията проведе среща с ръководството на BPN на 27 април 2011 г. В МР се предвиждаше продажбата на BPN до края на юли 2011 г. Поради това на 20 май 2011 г. Комисията изпрати искания за информация във връзка с преструктурирането на банката и планирания процес на продажба. Тъй като не беше предоставен отговор от португалските органи, на 8 юли 2011 г. беше изпратено напомняне заедно с искане на информация след материали в пресата относно допълнителни държавни ресурси, предоставени на BPN посредством държавна гаранция. Португалските органи предоставиха преглед на процеса на приватизация на 5 август 2011 г.
(14)
Комисията се срещна с португалските органи на 10 август 2011 г. Португалските органи предоставиха допълнителна информация на Комисията по време на срещата и след това на 28 август 2011 г. Комисията получи допълнителна информация на 14 септември и на 14 октомври 2011 г.
(15)
С решение от 24 октомври 2011 г. („решението от 24 октомври 2011 г.“) Комисията откри процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от Договора под дело № SA.26909 по отношение на предполагаема държавна помощ, предоставена на BPN и Banco BIC Português S.A. („BIC“) (4).
(16)
Решението от 24 октомври 2011 г. беше публикувано на 20 декември 2011 г. Не бяха получени мнения от трети страни в рамките на едномесечния срок.
(17)
На 9 декември 2011 г. Португалия представи на Комисията рамковото споразумение, подписано между BIC и португалските органи на същия ден („рамковото споразумение“).
(18)
На 20 януари 2012 г. Португалия предостави отговора си на становищата, посочени в решението от 24 октомври 2011 г. На същата дата португалските органи предоставиха също допълнителна информация, включително нов план за преструктуриране на BPN (наричан по-нататък „планът за преструктуриране от януари 2012 г.“) и отговор на допълнителните въпроси, зададени от Комисията на 21 декември 2011 г. по отношение на рамковото споразумение. Информацията беше допълнена на 3 февруари 2012 г. с бизнес план и план за жизнеспособността, който бе изготвен от BIC и който за целите на настоящото решение ще се смята по-нататък за неразделна част от плана за преструктуриране от януари 2012 г. Допълнителна информация беше предоставена на 10, 17 и 23 февруари 2012 г. в отговор на допълнителните въпроси, които Комисията беше отправила до португалските органи на 8, 14 и 17 февруари 2012 г. На 16 март 2012 г. Португалия представи редица ангажименти на Комисията.
(19)
По време на процедурата се проведоха многобройни обмени на информация, телеконференции и срещи между португалската държава, BPN и Комисията.
2. Описание на бенефициерите и на мерките
2.1 Бенефициерът и неговите затруднения
(20)
BPN е финансова институция със седалище в Португалия, която предоставя широк спектър от банкови услуги. Тя е национализирана на 11 ноември 2008 г., като по това време има мрежа от 213 клона (4 от които във Франция), приблизително 2 200 служители и активи в размер на общо 6,6 млрд. EUR, които представляват около 2 % от общите активи на португалския сектор за банкиране на дребно.
(21)
Според португалските органи (5), BPN е имала затруднения с ликвидността от лятото на 2008 г насам, като агенцията за кредитен рейтинг Moody’s е понижила BPN от Baa1 до Baa3 на 18 юли 2008 г (6). Докато в края на август BPN имаше положителна ликвидност от 316 млн. EUR, към 22 октомври 2008 г. тя имаше силно отрицателна ликвидност от 831 млн. EUR, като нейната партида за депозиране в Централната банка на Португалия („BdP“) е била далече от средните размери, които е трябвало да поддържа, за да се съобрази със законовите ограничения. На този етап през месец октомври 2008 г. са предприети няколко инициативи, за да може банката да преодолее затрудненията си с ликвидността, пред които е била изправена, и да се предотврати неизпълнение на плащанията, по-конкретно чрез предоставяне на специална помощ за ликвидност във вид на заеми и чрез други операции на BdP и на притежаваната от държавата CGD (7).
(22)
Предвид обема на загубите, натрупани от BPN, португалските органи сметнаха, че допълнителна подкрепа за ликвидност не е осъществима в светлината на „високия риск, на който ще са изложени [BdP и CGD]“ (8). Акционерите на BPN предложиха план, но правителството, въз основа на мнение на BdP от 30 октомври 2008 г., не сметна плана за осъществим. Предвид факта, че BPN вече не отговаряше на изискванията за платежоспособност поради високите равнища на обезценки (9), правителството предложи тогава на Парламента национализиране на BPN на нулева цена (10). Това предложение беше одобрено на 11 ноември 2008 г. чрез Закон 62-A/2008 („Законът за национализацията“).
(23)
Според португалските органи обезценките са били в резултат от нередности и неправомерни практики, открити от BdP и външните одити, проведени през юни 2008 г., които по-късно са описани в доклад на BdP от 2009 г. като представляващи „измамно поведение, продължително и преднамерено, предприето на най-високо равнище в управлението на групата“ (11). Тези практики доведоха до разследвания и до откриването на редица производства за административно нарушение („processos de contra-ordenação“), и до подаването на жалба до прокуратурата на републиката.
(24)
Съгласно Закона за национализацията на CGD бе възложена задачата да управлява BPN, да назначава членовете на управителните органи на BPN и да установи целите за управление в срок от 60 дни след национализацията. В допълнение, в Закона за национализацията е включена разпоредбата, че всеки кредит или мерки за подпомагане на ликвидността, предприети от CGD „в полза на BPN в условията на национализацията или замествайки държавата… се ползва с държавна гаранция“ (12).
2.2 Мерките за финансова подкрепа преди национализацията
(25)
Преди национализацията през ноември 2008 г. BPN вече се е възползвала от известен брой мерки за финансова подкрепа, описани от португалските органи като „специални мерки за подкрепа за осигуряване на ликвидност“ (13). На 17 февруари 2010 г. португалските органи информираха Комисията, че за периода до 30 октомври 2008 г. BPN е получила специални мерки за подкрепа на ликвидността от CGD и от BdP в размер общо на 501,6 млн. EUR, които представляват четири заема, отпуснати на BPN от CGD за обща сума от 315 млн. EUR (14) и спешна помощ за осигуряване на ликвидност (СПОЛ), предоставена през октомври 2008 г. от BdP в размер на 186,6 млн. EUR (15).
(26)
Въпреки че разходите на BdP бяха възстановени след национализацията, четирите заема, отпуснати от CGD, бяха изплатени едва на 9 март 2009 г. с емитирането на първата търговска ценна книга от BPN.
2.3 Мерките за финансова подкрепа след национализацията
(27)
През март 2009 г. BPN емитира търговска ценна книга, гарантирана със запис от CGD и държавна гаранция за обща сума от 2 млрд. EUR. Комисията беше уведомена едва на 14 август 2009 г. за тези държавни гаранции.
(28)
В писмо от 17 февруари 2010 г. португалските органи споменаха също, че CGD е упълномощена на 27 октомври 2009 г. да запише допълнителни 1 млрд. EUR търговски ценни книжа с държавна гаранция. Впоследствие, с електронна поща от 14 юни 2010 г., Комисията беше информирана също, че общата сума на държавните гаранции върху търговските ценни книжа, емитирани от BPN и записани от CGD, се е повишила до 4 млрд. EUR, тъй като през април 2010 г. е организирана трета емисия на търговска ценна книга на BPN, записана от CGD, за сумата от 1 млрд. EUR.
(29)
В този контекст следва да се отбележи, че от национализацията си през ноември 2008 г. до юни 2011 г. BPN постоянно е използвала кредити от паричния пазар, отпускани от CGD. Сумите, които BPN дължи на CGD съгласно тези краткосрочни инструменти, достигнаха приблизително 2,2 млрд. EUR на 28 февруари 2009 г. Според данните, предоставени от португалските органи, тези суми са били намалени чрез емитирането на търговската ценна книга, посочена в параграфи (27) и (28) (16).
(30)
До юни 2011 г. експозицията на BPN към CGD чрез инструменти от паричния пазар е приблизително 1 млрд. EUR. Въпреки че финансирането е извършвано ежедневно, според португалските органи то е имало структурен характер с по-дълги срокове (17) и също така е било заместено с четвъртото и последно емитиране на търговска ценна книга от юни 2011 г. чрез две емисии от по 500 млн. EUR.
(31)
Съгласно цифрите, предоставени от португалските органи на 3 февруари 2012 г., оставащата сума, дължима от BPN на CGD, (освен емисиите на търговски ценни книжа) е 433,7 млн. EUR на 31 декември 2011 г. и 232 млн. EUR на 31 януари 2012 г.
Таблица 1
Преглед на ликвидността, получена от BPN чрез CGD към 31 декември 2011 г.
С изрична държавна гаранция
Кредити от CGD без
изрична държавна гаранция)
Общо
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Дружества със специално предназначение (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Общо
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Източник: португалските органи
(32)
Следва да се отбележи, че съгласно член 2, параграф 9 от Закона за национализацията всички кредитни линии или линии за финансиране, предоставени от CGD на BPN в условията на национализацията, трябва да се обезпечават от португалската държава.
(33)
Следователно е ясно, че всички суми, описани в таблица 1 по-горе, са се ползвали от държавна гаранция по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията и от редица наредби, издадени от Държавния секретар за държавната хазна и финансите. Възнаграждението за държавните гаранции беше определено на 0,2 % годишно.
2.4 Преструктурирането на BPN
(34)
Първоначален план за преструктуриране от 13 септември 2010 г. (наричан по-нататък „планът за преструктуриране от 2010 г.“) беше изпратен до Комисията от португалските органи на 16 септември 2010 г.
(35)
В този план португалските органи обясниха намерението си да разделят BPN на „добра“ банка и на „лоша“ банка, и след това да се опитат да продадат „добрата“ банка.
(36)
Държавата искаше да проведе открит тръжен процес с продажбата на „добрата банка“, BPN S.A., която да се занимава единствено с банкиране на дребно. Процесът трябваше да се проведе въз основа на покана за изразяване на интерес, като тръжните условия („Caderno de Encargos“) бяха одобрени от португалските органи на 16 август 2010 г. (19).
(37)
Съгласно плана за преструктуриране от 2010 г. някои активи и пасиви на BPN трябваше да останат извън обхвата на повторната приватизация и да бъдат прехвърлени в три нови дружества със специални предназначения („ДСП“), Parvalorem, Parups и Parparticipadas. Тези ДСП първоначално ще останат в BPN и след продажбата ще бъдат прехвърлени на държавата. Заемите и кредите ще се прехвърлят на Parvalorem, недвижимите имоти и инвестиционните фондове на Parups, а дъщерните дружества на Parparticipadas. Португалските органи оцениха общия брой на активите, които ще се прехвърлят на ДСП, на 3 885 млн. EUR, като 2 507 млн. EUR са прехвърлени на Parvalorem, 1 228 млн. EUR - на Parups и 150 млн. EUR - на Parparticipadas.
(38)
Заемите бяха прехвърлени на номинална стойност; дяловете на фондове, ценните книжа и недвижимите имоти трябваше да се прехвърлят на покупна цена, а дружествата, притежавани от BPN, на тяхната счетоводна стойност. Португалските органи изчислиха, че цялостните обезценки към декември 2010 г. са възлизали общо на 1 798 млн. EUR, със следните разбивки: i) заеми: 1 474 млн. EUR; ii) недвижими имоти: 16 млн. EUR; iii) дялове на фондове: 247 млн. EUR; и iv) ценни книжа: 61 млн. EUR. Съгласно информацията, предоставена от португалските органи на 20 януари 2012 г., тези активи са били прехвърлени в ДСП на 23 и на 30 декември 2010 г. (20) При все това, ДСП остават в BPN до 15 февруари 2012 г., когато са премахнати от BPN и прехвърлени на друго контролирано от държавата дружество.
(39)
Съгласно португалските органи прехвърлянето на активи в ДСП е извършено във основа на обективни критерии, като е взет предвид обемът на обезценките, както и фактът, че някои дейности не са били основни за BPN след национализацията (потребителски кредит, инвестиционно банкиране, управление на активи, застраховане и международна стопанска дейност). BPN трябваше да заеме отново позицията на банка, извършваща чисто търговско банкиране на дребно, с намалена експозиция към несигурността на финансирането на едро.
(40)
ДСП финансираха придобиването на активи чрез две линии на финансиране за 3 895 млн. EUR, представляващи облигации с държавна гаранция за 3 100 млн. EUR, придобити от CGD, и заеми от CGD със заложени активи на обща стойност от 795 млн. EUR. Постъпленията от продажбата на активи за ДСП, позволиха на BPN да изплати 3 900 млн. EUR от финансирането, което тя беше получила от CGD - 3 600 млрд. EUR от първоначалните 4 млрд. EUR от търговската ценна книга (което означава, че сума от 400 млн. EUR от търговска ценна книга, гарантирана от държавата, ще остане неизплатена от BPN), както и 300 млн. EUR краткосрочни заеми на паричния пазар.
(41)
След прехвърлянето на активите счетоводният баланс на BPN беше намален с около 30 %.
(42)
Съгласно информацията, получена от португалските органи, за да може BPN да се съобрази със законовите и регулаторните изисквания (а именно, за да достигне 9 % основен капитал от първи ред, изискван за 2011 г. (21)) и предвид факта, че собственият капитал на BPN би бил отрицателен след прехвърлянето на активите на ДСП, държавата е трябвало да рекапитализира BPN с около 417 млн. EUR (22).
(43)
Базисната цена, определена за BPN (която изключва активите, които ще бъдат прехвърлени в ДСП) в публикувания от Португалия търг беше посочена на 171,1 млн. EUR въз основа на оценки на консултанти на трета страна: Deloitte ([…] (23) млн. EUR) и Deutsche Bank ([…] млн. EUR). Новото ръководство на BPN от CGD междувременно беше започнало процеса на преструктуриране на банката. Оперативните разходи бяха намалени с [1-10] % от декември 2008 г. до декември 2010 г.; дейността на BPN беше намалена с цел банката да е съсредоточена единствено върху търговско банкиране на дребно. Това намаляване на дейността беше резултат отчасти от спадането на депозитите след национализацията, но също и от прехвърлянето на активи в трите ДСП. Тези мерки намалиха загубите през 2010 г. до [50-150] млн. EUR, в сравнение с [150-250] млн. EUR през 2009 г. От началото на 2009 г. насам в стремежа да се подобри имиджа на банката, както и нейната продуктова гама, новото ръководство стартира […] нови продукти и кампании. Новото ръководство приложи също мерки за подобряване на управлението на риска и системите за вътрешен контрол на банката.
(44)
Никоя заинтересована страна не отговори на първите две покани за приватизация до 30 септември и 30 ноември 2010 г.
(45)
След неуспеха на тръжната процедура през януари 2011 г. Португалия заяви намерението си да преструктурира BPN, като я направи по-независима от CGD посредством назначаване на нов управителен съвет, независим от CGD. Тя също целеше да ускори оперативното възстановяване на BPN чрез преосмисляне на търговската марка и корпоративната идентичност на банката и чрез засилване на плана за възстановяване посредством съкращаване на разходите и увеличаване на търговската динамика. При все това, въпреки няколко искания, на Комисията не беше предоставен актуализиран план за преструктуриране.
(46)
В рамките на МР от 17 май 2011 г. правителството пое задължение да започне нов приватизационен процес.
(47)
В рамките на МР португалските органи се ангажираха да „започнат процес за продажба на Banco Português de Negócios (BPN) при ускорен график и без минимална цена. За тази цел на ЕК е предаден нов план за одобрение съгласно правилата за конкуренция. Целта е да се намери купувач най-късно до края на юли 2011 г.. За улесняване на продажбата трите съществуващи дружества със специално предназначение, притежаващи необслужваните и неосновни активи на банката са отделени от BPN и още активи могат да се прехвърлят в тези дружества в рамките на преговорите с възможни купувачи. BPN започва също друга програма с по-амбициозни мерки за съкращаване на разходите с цел да стане по-привлекателна за инвеститорите. След като се стигне до решение, исковете на CGD по държавната гаранция от BPN и всички свързани дружества със специално предназначение ще бъдат поети от държавата съгласно график, който ще се определи към този момент“ (24).
(48)
Трети опит за приватизация започна в началото на май 2011 г. без минимална цена, за да се намери купувач за BPN до 31 юли 2011 г., както е договорено в МР.
(49)
Беше проведена тръжна процедура, по време на която се осъществиха контакти с потенциални купувачи. Беше съставен също Преглед на инвеститорските възможности („ПИВ“). Според ПИВ заинтересованите страни е трябвало да предложат цена за 100 % от акциите на BPN, но са можели да поискат преместването на допълнителни активи и пасиви от счетоводния баланс на BPN. Те са можели да поискат също по-високи планове за рекапитализация. Между BPN и потенциалните кандидати беше подписан меморандум, в който се уреждат правилата на процеса и който им позволи да влязат за пет седмици в зала за данни, създадена на 15 юни 2011 г.
(50)
До 20 юли 2011 г. бяха предадени четири обвързващи оферти. Тези оферти бяха анализирани от управителните съвети на CGD и BPN, които предоставиха мнението си на акционера - държавата - до 25 юли 2011 г.
(51)
Трима от четирите кандидата бяха елиминирани. Според португалските органи двама от кандидатите (Montepio и Aníbal Ribeiro) не са изпълнили изискванията от меморандума, подписан с BPN (25). Montepio не е представил оферта за придобиване на акции на BPN, а само на подбрани активи и пасиви, докато Aníbal Ribeiro не е предоставил достатъчно доказателства за управленчески и финансови възможности за ръководство на банка. Третата оферта, от NEI (26), е била в съответствие с критериите в меморандума, но не е имало достатъчно доказателства за нейните способности да ръководи банка и за финансовата възможност да поеме бъдещи нужди от капитал на BPN.
(52)
Въз основа на единствената валидна оферта, представена съгласно тръжната процедура от BIC на 20 юли 2011 г. („офертата на BIC от 20 юли 2011 г.“), правителството реши на 31 юли 2011 г. да продължи преговори единствено с BIC.
(53)
BIC получи разрешение от BdP да упражнява дейности по търговско банкиране на 9 октомври 2007 г. и през май 2008 г. ефективно започна дейностите си в Португалия, като е активна основно в корпоративното и в частното банкиране. Основните акционери на BIC са група инвеститори от Ангола и сред тях са португалски акционери като Amorim Projectos SGPS, SA (с 25 % дялово участие). Към декември 2010 г. тя има оборот от 389 млн. EUR, с общи активи от 1 млрд. EUR и към 31 март 2011 г. има капитал от 32 млн. EUR и 7 клона. Според информацията, предоставена от Португалия, пазарният дял на BIC в сегментите от пазара, в които извършва дейност, е по-малко от 1 % (27).
(54)
Според информацията, предоставена от португалските органи, след офертата от BIC от 20 юли 2011 г (28)., преговорите с BIC завършиха с подписването на 9 декември 2011 г. на рамково споразумение за продажбата на BPN на BIC (29).
(55)
В офертата на BIC от 20 юли 2011 г. бяха очертани само общи условия и бяха предвидени:
i.
рекапитализация от държавата, за да може BPN да достигне коефициент на основния капитал от първи ред от [между 9 и 18] % плюс [100-300] млн. EUR;
ii.
преместване на част от кредитите, избрани от BIC, с цел да се достигне съотношение на кредитите спрямо депозитите от [110-150] %;
iii.
прехвърляне извън BPN на всички необслужвани кредити над прага от приблизително […] млн. EUR (прогнозирано равнище на обезпечение на заеми в BPN);
iv.
правото на BIC да премества от счетоводния баланс на BPN допълнителни активи и пасиви (например заеми от кредитни институции, финансови активи, активи от недвижимо имущество, някои обезпечения, други активи и други пасиви), които са били предоставени извън обхвата на нейната обичайна дейност;
v.
прехвърлянето извън BPN на депозити, избрани от BIC, които не предоставят пазарни условия;
vi.
предоставянето на парична линия на BIC от CGD до [150-650] млн. за период от […] години, с лихвен процент от […] месеца Euribor. Тази сума ще бъде увеличена, ако депозитите паднат под […] млрд. EUR;
vii.
запазването на 500 до 600 служители на BPN (от приблизително 1 600 служители) и на 160-170 клона, чиито помещения принадлежат на банката или са с договори за лизинг с падеж до 12 месеца.
viii.
прехвърляне на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове; и
ix.
покупна цена от 30 млн. EUR, платима от BIC.
(56)
След преговорите, продължили приблизително пет месеца, рамковото споразумение предвижда:
i.
рекапитализация от държавата, за да се достигне до минималното равнище на капитал и допълнителното равнище, изисквано от BIC - BIC изиска крайно равнище на капитал от [200-400] млн. EUR след корекциите в баланса, които предложи; (30)
ii.
преместване на част от заемите в BPN, освен онези заеми, които вече са били прехвърлени в ДСП към 30 декември 2010 г (31). Преместването на допълнителни заеми ще позволи да се постигне съотношение на заемите към депозитите от [110-150] %. Това съотношение е било определено на [110-150] % в офертата на BIC от 20 юли 2011 г.;
iii.
правото на BIC да премества от счетоводния баланс допълнителни активи и пасиви (например заеми от кредитни институции, финансови активи, активи от недвижимо имущество, някои обезпечения, други активи и други пасиви);
iv.
правото на BIC да продаде в рамките на […] месеца кредити, които са необслужвани за най-малко […] дни (максимално до […] от номиналната стойност на цялостния кредитен портфейл, избрани от BIC след компенсиране със съществуващи депозити) и за сума, надвишаваща равнището на обезпечаване ([…] млн. EUR (32)); (33)
v.
правото BIC да прехвърля депозити с цена от най-малко […] базисни пункта („bps“) над съответния референтен процент (34) или да получава от държавата разликата като възнаграждение; (35)
vi.
правото на BIC да поиска прехвърлянето преди затваряне на други активи и пасиви на BPN, като например заеми към кредитни институции, физически или финансови активи и т.н.;
vii.
предоставянето на парична линия на BIC от CGD до [ 2013 г.] за сума до [150-350] млн. EUR с лихвен процент от […] месеца Euribor (36) плюс спред от […] bps. Тази парична линия ще бъде налична, ако равнището на депозитите на BPN падне под […] млрд. EUR;
viii.
поддържането на кредитна линия от [150-500] млн. EUR от CGD до [ 2013 г.] за съществуващата програма за търговски ценни книжа, обезпечена с държавна гаранция за три години, но със задължение от страна на CGD, че няма да поиска изплащане преди […];
ix.
запазването на приблизително половината служители на BPN (най-малко 750 от приблизително 1 600 служители). Държавата ще покрие всичките разходи по закриването на клонове, които не са поети от BIC, и по изплащането на компенсации на освободените служители или на служители, чието място на работа ще бъде променено;
x.
прехвърлянето на държавата на разходите, свързани с рискове от съдебни спорове;
xi.
покупна цена от 40 млн. EUR, платена от BIC;
xii.
клауза относно цената за споделяне с държавата на 20 % от нетната печалба (след данъчно облагане) от приходите, които BPN ще осъществява през следващите пет години, за приходи, които кумулативно надвишават 60 млн. EUR;
xiii.
ангажимента на BIC да не изплаща дивиденти или каквито и да било други еквивалентни ползи на акционерите в BPN за период от пет години.
(57)
Съгласно плана за преструктуриране от януари 2012 г. комбинираното дружество в резултат от продажбата на BNP на BIC („комбинираното дружество“) ще носи печалба след […] години при базов сценарий, както и при по-неблагоприятен сценарий. Така според изчисленията коефициентът на основен капитал от първи ред на комбинираното дружество ще падне от [10-15] % от претеглените спрямо риска активи („RWA“) след първата година до […] % след петата година. Прогнозираният спад ще се дължи на отрицателните резултати от първите години, свързани с преструктурирането, което BIC ще предприеме, и с увеличаването на дейността на банката по отношение на промяната на нейните размери с цел връщане на жизнеспособността посредством предоставяне на повече кредит в икономиката. Преструктурирането ще включва инвестиции в агенциите и имиджа на банката, както и в интегрирането на процесите, процедурите и организацията, и в информационните технологии. Очаква се увеличаване на възвръщаемостта на собствения капитал (ВСК) от -[1-5] % през година 1 до +[1-5] % през година 5, докато възвръщаемостта на активите (ROA) се очаква да се увеличи от -[0-2] % през година 1 до + [0-2] % през година 5.
(58)
При по-неблагоприятен сценарий, който се характеризира с по-високо равнище на необслужвани кредити и с по-високи финансови разходи, се очаква коефициентът на основен капитал от първи ред да спадне до [8-12] % през година 5 от [10-15] % в края на година 1.
(59)
Накрая, португалската държава направи вливане на капитал в BPN на 1 февруари 2012 г. в размер на 600 млн. EUR (37).
3. Основания за откриване на официална процедура по разследване
(60)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията изрази съмнение дали:
-
BPN е жизнеспособна като комбинирано дружество в структурата на купувача;
-
помощта, отпусната на BPN, е ограничена до минимум и продажбата на BIC е била най-евтиният вариант в сравнение със сценария за ликвидация;
-
мерките за ограничаване на нарушаването на конкуренцията са били достатъчни; и
-
процесът на продажба не е довел до отпускане на помощ за купувача.
4. Коментари от заинтересованите страни
(61)
Комисията не получи никакви коментари от трети страни.
5. Позиция на португалската държава
5.1 Позиция на португалската държава по решението от 24 октомври 2011 г. (решението за откриване)
(62)
Португалските органи твърдят, че планът за преструктуриране от януари 2012 г. е в съответствие със съобщението относно преструктурирането. В допълнение към този план португалските органи представиха също с писмо от 20 януари 2012 г. редица наблюдения по решението от 24 октомври 2011 г.
(63)
Португалските органи смятат, че трите вида мерки в полза на BPN не представляват държавна помощ.
(64)
Първо, Португалия твърди, че няма помощ в мерките за подкрепа, предоставени на BPN преди национализацията, а именно СПОЛ и четирите заема, отпуснати от CGD през октомври 2008 г. Португалия изтъква, че СПОЛ е предоставена първо от BdP по независим начин с наказателна лихва и с обезпечение от BPN. Заемите от CGD през октомври 2008 г. са отпуснати при пазарни условия с конкурентна лихва и подходящи гаранции, и следователно не са предоставили никакво икономическо предимство на BPN.
(65)
Второ, Португалия отрича, че е имало държавна помощ във финансирането, отпуснато на BPN от CGD след национализацията на първата (операции на междубанковия паричен пазар и поемане на търговска ценна книга от CGD). Португалия изтъкна, че те са били търговски транзакции, чиито срокове и условия са били равностойни на сходни транзакции, извършени от предпазливи инвеститори в пазарна икономика. Следователно те не са предоставили никакво икономическо предимство на BPN.
(66)
Накрая, португалските органи смятат също, че не е предоставена държавна помощ на BIC като купувач на BPN. Португалските органи изтъкват, че процесът на продажбата е бил прозрачен, обективен и недискриминаторен. Предложението на BIC е било като цяло най-доброто от икономическа гледна точка и съответно следва да се разглежда като отразяващо пазарната цена. Рамковото споразумение, подписано на 9 декември 2011 г., до голяма степен отразява условията в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Португалските органи смятат също, че въпреки че продажната цена е отрицателна, единствената алтернатива на продажбата (ликвидация на BPN) щеше да задължи държавата да поеме по-висока финансова тежест и щеше да застраши стабилността на националната финансова система.
(67)
В същото време Португалия признава, че някои мерки в полза на BPN представляват държавна помощ. Това са държавните гаранции върху търговската ценна книга, емитирана от BPN, прехвърлянето на определени активи в ДСП през 2010 г., рекапитализацията на BPN, предприета на 15 февруари 2012 г. с оглед на продажбата, и някои от мерките, приложени в контекста на прогнозираната продажба на BIC (като например държавна гаранция върху програмата за търговски ценни книжа, която ще се запази след продажбата).
(68)
Освен това Португалия изтъква, че всички мерки, представляващи държавна помощ, са съвместими с правото на ЕС, тъй като са насочени към сериозни затруднения в португалската икономика, по силата на член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
(69)
Според Португалия планът за преструктуриране от януари 2012 г. позволява на BPN да възвърне дългосрочната си жизнеспособност без да има нужда от допълнителна помощ. Първо, държавата е преструктурирала BPN чрез разделяне на активите и прехвърляне на някои активи в ДСП и чрез намаляване на нейното присъствие на пазара с над 50 %, и спирането на дейности, които не са били основни за търговската банка, както и чрез различни мерки за контрол на риска, и разумна търговска политика. Второ, според прогнозите на BIC, когато BPN бъде интегрирана в BIC, комбинираното дружество следва да постигне положителни резултати […] плана за преструктуриране, както при базовия сценарий, така и при по-неблагоприятния сценарий. Трето, отрицателната продажна цена е приемлива, тъй като ликвидацията е по-скъпоструваща за държавата и би застрашила финансовата стабилност.
(70)
Португалия смята, че мерките са ограничени до необходимия минимум, за да се гарантира стабилността на португалския финансов сектор и да се възстанови жизнеспособността на BPN.
(71)
В допълнение, Португалия изтъква, че сценарият за продажба е бил единствената алтернатива пред скъпоструващия сценарий за ликвидация. Други варианти (интегриране в CGD и самостоятелно преструктуриране) не биха позволили да се генерират достатъчно ресурси от гледна точка на нетна настояща стойност, за да се компенсира първоначалната инвестиция, която ще трябва да се направи. Португалия изчислява разходите по продажбата на BIC на около […] млн. EUR до […] млн. EUR (като се изключва възможното въздействие на някои бъдещи непредвидени обстоятелства, които според Португалия няма да се реализират), които са по-ниски от разходите за ликвидация съгласно редица различни сценарии.
(72)
Освен това според Португалия ликвидността, предоставена на BPN посредством гаранцията върху емисията на търговска книга от BPN след национализацията, е била необходима, за да се гарантира продължителната дейност на банката по време на преструктурирането.
(73)
По отношение на подбора на активи, прехвърлени в ДСП, Португалия смята, че това е извършено въз основа на обективни критерии с цел насърчаване на дългосрочната жизнеспособност на BPN и привличането на интереса на потенциални купувачи в процеса по повторна приватизация. Португалия също твърди, че допълнителни прехвърляния на активи в рамките на продажбата на BIC са уместни, за да се гарантира бъдещата жизнеспособност на BPN, и са ограничени до необходимия минимум, за да се осъществи продажбата.
(74)
Португалия твърди, че увеличението на капитала на BPN, предприето на 15 февруари 2012 г., е предназначено да гарантира, че BPN няма да изпита недостиг на капитал по време на периода, обхванат от плана за преструктуриране от януари 2012 г. Според прогнозите на плана за основния капитал от първи ред, коефициентът се очаква да се намали до [10-15] % през 2016 г. при базисния сценарий и до [8-12] % при по-неблагоприятен сценарий, в сравнение със задължителното минимално равнище от 10 %, което ще влезе в сила считано от края на 2012 г. Португалия посочва също, че условията за продажба, предложени от BIC в рамките на открит и прозрачен процес на продажба без минимална цена, са минималните, необходими за гарантиране на бъдеща жизнеспособност на BPN, тъй като ликвидацията би била по-скъпоструваща за държавата и може да застраши финансовата стабилност.
(75)
Португалия също твърди, че както предишните акционери на BPN, така и самата BPN са споделили или ще споделят достатъчно разходите по процеса на преструктуриране, което гарантира адекватно споделяне на тежестта. Предишните акционери на BPN не са получили компенсация в резултат от национализацията и са изгубили целия капитал, който са инвестирали в банката.
(76)
При все това, Португалия смята, че не е уместно да се иска споделяне на тежестта от клиенти, които са допринесли към подчинения дълг на BPN, предвид конкретните обстоятелства по продажбата на тези инструменти […]. В някои случаи техническите спецификации на продуктите възпрепятстват BPN да откаже да плати лихва на клиентите за възстановяване на капитал.
(77)
Според Португалия приносът на BPN към процеса на преструктуриране също е значителен, тъй като нейното ръководство беше подменено след национализацията, търговските политики и политиките за управление на риска бяха съществено изменени и нейната дейност ще бъде намалена с над 50 %.
(78)
Португалия приема, че прехвърлянето на активи в ДСП на счетоводна стойност се е осъществило на стойност, по-висока от реалната икономическа стойност на активите и без възнаграждение за държавата. Португалия обаче смята, че собствен принос от BPN е гарантиран чрез национализацията на нулева цена, последвана от задълбочено преструктуриране. Португалия твърди, че всяко предимство за BPN в резултат от разделянето на активите в ДСП ще се възстанови частично чрез цената за повторната приватизация на банката, която е била най-високата възможна цена. Португалия също смята, че за държавната гаранция е получено уместно възнаграждение. Въпреки че възнаграждението е по-ниско (на 0,2 % на година), отколкото се изисква за правителствени гаранции (38), всеки потенциален допълнителен приход, получен от BPN (или всеки разход, който не се осъществи) по време на процеса на преструктуриране, би бил от полза за държавата, която понастоящем притежава всички акции на BPN.
(79)
По отношение на увеличението на капитала на BPN, предприето на 15 февруари 2012 г., Португалия коментира, че няма да измени акционерната структура на BPN и капиталът ще бъде поне отчасти възстановен чрез продажбата на BPN, тъй като тя допринася за избягването на още по-високите разходи за ликвидация.
(80)
Португалия смята също, че мерките, предприети или които ще се предприемат от държавата, не нарушават конкуренцията. Португалия посочва, че комбинираното дружество ще има пазарен дял, по-нисък от 1 % ([0-1] % от пазарния дял в банковия сектор, 14-то място по отношение на кредити за клиенти и 15-то по отношение на депозити). Освен това е вероятно мерките да нямат отрицателно въздействие върху влизането на чуждестранни банки на вътрешния пазар, както е очевидно от факта, че самата BIC е притежавана от анголска финансова група. Португалия смята също, че не съществува морален риск, тъй като банката е национализирана, ръководството ѝ премахнато, акционерите ѝ не са получили компенсация и банката е преминала през задълбочено преструктуриране.
(81)
В допълнение, Португалия смята, че известен брой мерки, предприети в рамките на процеса, ще бъдат адекватни и достатъчни за ограничаване на всякакво нарушаване на конкуренцията. BPN е била с намалено присъствие на пазара преди национализацията (9-та най-голяма банка в Португалия с пазарни дялове между [1-5] % и [1-5] % в зависимост от пазарите), била е преструктурирана, присъствието ѝ на пазара намалено с над 50 % и отново е била съсредоточена върху банкирането на дребно. Национализацията се е осъществила без компенсация за предишните акционери, докато търговската стратегия и политика за контрол на риска на BPN са променени непосредствено след нея.
(82)
Португалските органи твърдят също, че процесът на продажба на BPN е бил открит и прозрачен. Накрая, на BIC е забранено да изплаща дивиденти до 2016 г., за да се гарантира, че финансовата подкрепа, предоставена на BPN, е използвана за осигуряване на дългосрочна жизнеспособност на банката. Споразумението за споделяне на печалба между държавата и BIC за резултати над […] млн. EUR позволява на държавата да възстанови част от разходите по преструктурирането на банката. Задължението на BIC да не се позовава в търговската си комуникация на държавната помощ, която е получила, според португалските органи гарантира, че помощта не се използва в ущърб на конкуренти. Други възможни ангажименти, предвидени в насоките на Комисията за преструктурирането на банки (като например мерки за насърчаване на отварянето на пазара, ограничения на пазарния дял или освобождаването от допълнителни активи и дейности) не са подходящи в контекста на преструктурирането на BPN.
5.2 Ангажименти, поети от португалската държава
(83)
По отношение на прилагането на плана за преструктуриране португалските органи се ангажират за следното:
(84)
Коефициентът на основен капитал от първи ред на BPN на датата на продажбата на Banco BIC няма да бъде по-висок от [10-18] %.
(85)
Ако Banco BIC или комбинираното дружество избере да върне заеми на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, то ще изплати на държавата капитала, свързан с тези заеми в размер на [10-18] % от претеглените спрямо риска активи от заема.
(86)
Banco BIC и комбинираното дружество няма да имат право да прехвърлят необслужвани кредити на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след [ 2013 г.].
(87)
Banco BIC или комбинираното дружество ще прехвърлят необслужваните кредити на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, съгласно условията, посочени в параграф (85), само след като са използвали изцяло всички налични резерви в BPN на датата на продажбата.
(88)
Съществуващата кредитна линия за [150-500] млн. EUR, посочена в рамковото споразумение във връзка с програмата за търговски ценни книжа на BPN и гарантирана от държавата, няма да бъде удължена повече от […] години от датата на продажбата.
(89)
Възнаграждението от [200-400] млн. EUR за линията за финансиране, която ще се предостави от CGD на Banco BIC или на комбинираното дружество, ще бъде определено като минимум по Euribor +[…] bps.
(90)
До 31 декември 2016 г. Португалия ще поиска предварителното одобрение на Комисията преди да предостави каквито и да било кредитни линии или гаранции от CGD или държавата на Banco BIC или на комбинираното дружество след продажбата.
(91)
Banco BIC или комбинираното дружество няма да извършват никакви придобивания на предприятия до 31 декември 2016 г., освен ако общата брутна кумулативна покупна цена, платена от Banco BIC или от комбинираното дружество за всички придобивания по време на финансовата година, е по-ниска от […] млн. EUR. Общата брутна кумулативна покупна цена на всяко такова придобиване ще се изчислява без да се включва допускането или прехвърлянето на дълг във връзка с такива придобивания.
(92)
Banco BIC, комбинираното дружество и Португалия няма да упражняват до 31 декември 2016 г. никакви права на опция за покупка във връзка с подчинения дълг, емитиран от BPN преди датата на продажба.
(93)
Banco BIC или комбинираното дружество няма да се позовават на използването на държавна помощ в своите маркетингови кампании или комуникация с инвеститори.
6. Оценка
6.1 Наличие на помощ
(94)
В член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз се предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото това засяга търговията между държавите членки, е несъвместима с вътрешния пазар. От това следва, че държавна мярка се определя като държавна помощ, ако изпълнява следните четири (кумулативни) критерия:
-
държавни ресурси;
-
селективно предимство;
-
нарушаващо въздействие върху конкуренцията; и
-
въздействие върху търговията между държавите членки.
6.1.1. Мерки в полза на BPN и на икономическата активност след продажбата
6.1.1.1 Мерки, предоставени след национализацията
(95)
Португалия изтъква, че мерките, предоставени на BPN преди национализацията, не представляват държавна помощ. Мерките се състоят от СПОЛ и четирите заема, отпуснати от CGD преди национализацията на BPN през октомври и ноември 2008 г.
(96)
По отношение на СПОЛ, както изтъкнаха португалските органи в становището си по решението от 24 октомври 2011 г., за спешната помощ за осигуряване на ликвидност, предоставена на BPN преди национализацията, беше взето независимо решение от BdP с наказателна лихва и тя беше подкрепена от гаранции от BPN без държавна гаранция.
(97)
По времето, когато инструментът СПОЛ е предоставен (17 и 27 октомври 2008 г.) не е имало взето решение по отношение на платежоспособността и национализацията на BPN (тъй като тези решения са взети едва в началото на ноември 2008 г.). СПОЛ не е част от по-голям пакет за помощ, а по-скоро предоставяне на ликвидност като част от обичайните дейности на BdP.
(98)
Следователно Комисията стига до заключението, че в предоставянето на СПОЛ на BPN от BdP не е имало държавна помощ, в съответствие със съобщението относно банките (39).
(99)
По отношение на заемите, отпуснати от CGD, Комисията отбелязва, че преди национализацията на BPN банката е получила от CGD заеми в размер общо на 315 млн. EUR, а не на 235 млн. EUR (40).
(100)
Комисията отбелязва, че CGD е изцяло притежавана от държавата, която определя членовете на управителния ѝ съвет. За да се определи дали заемите са предоставени от държавата, трябва да се оценят конкретните обстоятелства около тяхното отпускане с цел да се установи дали CGD не е действала поради причини, различни от обичайната търговска практика. За тази цел следните съображения са от значение.
(101)
Първо, по времето когато първите три заема са били отпуснати през октомври 2008 г., затрудненията на BPN вече са били широко известни. Според португалските органи BPN е била изправена пред проблеми с ликвидността още през лятото на 2008 г., както доказват редица значими промени във висшето ръководство на BPN (сменено два пъти от началото на 2008 г.) одити на BPN, предприети от BdP през юни, и понижаването на оценката на BPN от Moody’s до Baa3 на 18 юни 2008 г. Освен това вторият, третият и четвъртият заем са отпуснати след 22 октомври 2008 г., когато според Португалия BPN е била в положение на сериозна отрицателна ликвидност. Всеки кредитор, който действа според обичайната търговска практика, би поискал от BPN информация, необходима за разбирането на нейната ликвидна позиция и способността ѝ за изплащане, преди да отпусне допълнителен заем на банката и следователно би установил несигурното финансово положение на BPN.
(102)
Второ, сумите на заемите са много големи в сравнение с размера на счетоводния баланс на BPN и със задълженията ѝ по това време, което представлява значителна индивидуална експозиция на една банка в затруднение за CGD.
(103)
Трето, заемите са отпуснати през октомври и ноември 2008 г. малко след неуспеха на Lehman Brothers във време, в което междубанковите пазари като цяло бяха недостъпни, дори за най-стабилните международни финансови институции, да не говорим за банки, изправени през значими предизвикателства, свързани с ликвидността.
(104)
Четвърто, по отношение на четвъртия заем Комисията отбелязва, че CGD не само управлява BPN в интерес на държавата по силата на член 2, параграф 7 от Закона за национализацията, но също е получила гаранция от държавата по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията по отношение на всички кредити и ликвидност, които може да предостави на BPN в контекста на национализацията и „замествайки държавата“.
(105)
Предвид финансовото и икономическо положение като цяло и широко известните затруднения на BPN по-конкретно е било много малко вероятно друга институция да предостави въпросната ликвидност на BPN, което обяснява защо португалските органи смятат, че мерките за ликвидност на CGD са със „специален“ характер (вж. параграф (25)).
(106)
Въз основа на всяко от тези съображения Комисията стига до заключението, че решението на CGD да отпусне съответните заеми на BPN преди нейната национализация не е било обичайно търговско решение. Решението за това трябва да се разглежда като пряко приписано на държавата. Следователно заемите представляват държавни ресурси.
(107)
Тъй като заемите са позволили на BPN да получи ликвидност, каквато иначе не би получила на пазара, те са предоставили ликвидността, която е била необходима на BPN, за да продължи да извършва дейност и да е конкурентна, inter alia, за заеми и депозити на банковите пазари, на които е била активна.
(108)
Следователно Комисията смята, че BPN е получила икономическо предимство.
(109)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на BPN.
(110)
Въпреки коментарите на Португалия, според които BPN е заемала едва девето място в португалския банков сектор преди национализацията си, заемите от CGD нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията като поставят BPN в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки, като ѝ позволяват да получи ликвидност, каквато иначе не би получила на пазара.
(111)
Предвид факта, че BPN е била активна на национално, европейско и международно равнище във времето, когато са предоставени заемите, включително например чрез френското си дъщерно дружество, съществува опасност мерките да засегнат също търговията между държавите членки.
(112)
Следователно Комисията смята, че четирите заема в размер общо на 315 млн. EUR, отпуснати от CGD на BPN през октомври и ноември 2008 г., представляват държавна помощ.
6.1.1.2. Мерки, предоставени след национализацията, които не са конкретно свързани с продажбата на BIC
(113)
Комисията вече е установила в решението от 24 октомври 2011 г., че национализацията не представлява държавна помощ в полза на акционерите на BPN.
(114)
Следните мерки, които не са конкретно свързани с продажбата на BIC, са предоставени след национализацията на BPN:
а)
държавната гаранция върху задълженията, емитирани от BPN и финансирани от CGD, включително емисията на търговска ценна книга, записана от CGD, и кредитни инструменти от паричния пазар, предоставени от CGD;
б)
прехвърлянето на активи и пасиви към три ДСП, притежавани от държавата.
(115)
Държавната гаранция върху търговската ценна книга, емитирана от BPN (и ДСП) и записана от CGD, която е предоставена на BPN след национализацията, е пряко финансирана от държавата членка. В допълнение, съгласно член 2, параграф 9 от Закона за национализацията всички кредитни линии и линии за финансиране, предоставени от CGD в полза на BPN (и на ДСП) в контекста на национализацията, е трябвало да бъдат гарантирани от португалската държава. Следователно е безспорно, че цялото финансиране, предоставено от CGD на BPN (или на ДПС) след национализацията, включва държавни ресурси.
(116)
В допълнение, следва да се подчертае, че след национализацията CGD е единственият субект, предоставящ финансиране на BPN или на ДСП, и че неговата експозиция се увеличава с времето, тъй като други задължения падежират и не са пренесени от първоначалните кредитори или заместени посредством кредити от други институции. Липсата на алтернативни източници на финансиране за BPN не е изненадваща предвид факта, че нейните финансови затруднения и нестабилно бъдеще са били обществено достояние.
(117)
Държавните гаранции са позволили на BPN да получи финансова подкрепа в ситуация, в която не е имало други алтернативи на пазара.
(118)
Те са позволили на BPN да продължи дейността си на пазара, да се конкурира за стопанска дейност (не само за поддържането на стопанската дейност, но вероятно и за нова такава), както и да спазва задълженията си към клиенти и други участници на пазара.
(119)
Въз основа на гореспоменатото Комисията стига до заключението, че държавните гаранции предоставят икономическо предимство на BPN.
(120)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на конкретен субект - BPN. Освен това за частта от линията за финансиране, която продължава след продажбата, те са от полза също за комбинираното дружество.
(121)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(122)
Държавните гаранции в полза на BPN са позволили на BPN да получи голяма сума финансиране, което не е било налично на пазара, и са предоставили на BPN селективно предимство. Те са позволили на BPN да остане на пазара и да продължи дейността си без допълнителни последици от предишното ѝ положение. Те представляват държавна помощ.
(123)
Преместването на някои активи от BPN в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, означава, че държавата членка поема цялата финансова отговорност за тях и е изложена на всички рискове за активите в ДСП, от които поне една част може да са невъзстановими. Следователно мярката включва държавни ресурси.
(124)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи в ДСП преди продажбата на счетоводна стойност от 3,9 млрд. EUR (с очаквани обезценки от 1,8 млрд. EUR) включва предимство за BPN, тъй като не е имало прозрачност ex ante, активите не са оценени на пазарната им цена и държавата не е получила възнаграждение в рамките на прехвърлянето.
(125)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи на счетоводна, а не на пазарна стойност предоставя икономическо предимство на BPN в сравнение с нейните конкуренти.
(126)
Въпросните мерки се смятат за селективни, тъй като са от полза на конкретно дружество - BPN.
(127)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
6.1.1.3. Мерки, предоставени след национализацията, свързани с продажбата на BIC
(128)
В допълнение към мерките, предоставени на BPN след национализацията, които не са свързани с продажбата на BIC, са предоставени други мерки, свързани с продажбата на BIC. Те включват:
а)
рекапитализацията на BPN с оглед на продажбата;
б)
прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви на BPN, свързано с продажбата;
в)
правото на BIC да прехвърля необслужвани кредити на държавата след продажбата;
г)
прехвърлянето към държавата с оглед на продажбата на разходи, свързани с рисковете от съдебни спорове; и
д)
предоставянето от CGD на линия за финансиране за комбинираното дружество след продажбата и поддържането на кредитна линия за търговската ценна книга след продажбата, обезпечена от държавата, на стойност [150-500] млн. EUR.
(129)
Рекапитализация на BPN в размер на 600 млн. EUR се извърши на 15 февруари 2012 г. Тази мярка беше осъществена пряко от държавата и посредством държавни ресурси с оглед на продажбата на BIC.
(130)
Рекапитализацията на BPN в размер на 600 млн. EUR от 15 февруари 2012 г. беше замислена така, че да предостави на BPN [200-400] млн. EUR акционерен капитал в момента на продажбата. Последната сума отговаря по времето на офертата на BIC от 20 юли 2011 г. на очаквани [10-18] % основен капитал от първи ред. Това значително надвишава регулаторния минимум (9 % основен капитал от първи ред в края на 2011 г. и 10 % основен капитал от първи ред в края на 2012 г.) (41).
(131)
Комисията смята, че вливането на капитал предоставя икономическо предимство на BPN и на икономическата дейност след продажбата. Предимството произтича от гарантирането, че BPN след рекапитализацията разполага с капитала, необходим за изпълняване и надвишаване на регулаторните изисквания, и че комбинираното дружество също ще разполага с този капитал. Капиталът позволява на BPN и ще позволява на комбинираното дружество да бъде активна на пазарите и да предоставя нов кредит в икономически условия, в които други конкуренти трябва да намалят задлъжнялостта.
(132)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на конкретен субект - BPN и комбинираното дружество, което ще продължи икономическата дейност след продажбата.
(133)
Португалия твърди, че BPN е продължила да намалява пазарния си дял след национализацията и че комбинираното дружество ще има пазарен дял от под 1 % по отношение на кредити за клиенти, обезщетения за клиенти или банкови продукти и под 2 % на всеки от съответните пазари. Въпреки това, мерките нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, тъй като поставят BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки. Излишният капитал в комбинираното дружество предпазва икономическата дейност от инвеститорските рискове, на които са изложени други конкуренти. Той също така увеличава възможността двата бенефициера да разполагат с допълнителна ликвидност и може да улесни бъдещо разширяване на BPN и на комбинираното дружество в условия, в които другите конкуренти, активни в Португалия, трябва да намалят задлъжнялостта.
(134)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(135)
Рекапитализацията на BPN в размер на 600 млн. EUR, извършена на 15 февруари 2012 г., представлява държавна помощ.
(136)
Мерките, предоставени във връзка с продажбата на BIC, включват правото на BIC да поиска прехвърляне, преди затваряне, на други активи и пасиви на BPN, като например заеми за кредитни институции или физически и финансови активи. Те включват също правото на BIC да прехвърля депозити на цена […] bps над съответната референтна цена или да получава от държавата разликата във възнаграждението за такива депозити.
(137)
Преместването от BPN на някои кредити и задължения (включително депозити), подбрани от BIC, се финансира пряко от държавата членка. Всички елементи, преместени от BPN, или ще бъдат прехвърлени на счетоводна стойност в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, или при всички случаи ще бъдат под нейна финансова отговорност. По този начин държавата членка ще носи финансовата тежест за управление и разпореждане с тези активи и пасиви. Държавата членка ще трябва да финансира разликата между приложимата лихва върху депозитите и ценовия праг от […] bps над референтната ставка.
(138)
Комисията смята, че прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви в ДСП преди продажбата включва предимство за BPN и за комбинираното дружество, тъй като не е имало прозрачност ex ante, активите не са оценени на пазарна цена и държавата не е получила възнаграждение в рамките на прехвърлянето.
(139)
Комисията смята, че прехвърлянето на активи на счетоводна, а не на пазарна стойност предоставя икономическо предимство на BPN и на комбинираното дружество, в сравнение с нейните конкуренти. Съгласно съответното условие в рамковото споразумение BIC може да избира свободно кои активи да бъдат преместени и тези активи нито ще се оценят на пазарна стойност, нито държавата ще получи възстановяване на разходите за тях. Напротив, доколкото този вариант намалява RWA на BPN, резултатът от него ще е повишаване на капиталовия коефициент на банката и следователно на нейната способност да отпуска нови заеми и да бъде активна на пазара. След продажбата това предимство ще бъде пренесено върху комбинираното дружество.
(140)
Възнаграждението от страна на държавата на разликата между приложимата лихва върху депозитите и ценовия праг от […] bps над референтната ставка премахва разход, който при обичайни обстоятелства трябва да се понесе от BPN и следователно ѝ предоставя предимство.
(141)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза единствено на конкретен субект - BPN - и на икономическата дейност, която ще продължи след продажбата.
(142)
Мерките нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията, тъй като поставят BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо конкурентните банки като не изискват от нея да намали задлъжнялостта си за разлика от останалите конкуренти и като позволяват на BPN и на комбинираното дружество да отпускат повече кредит на икономиката.
(143)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(144)
Прехвърлянето на допълнителни активи и пасиви (включително депозити) от счетоводния баланс на BPN в ДСП преди продажбата представлява държавна помощ.
(145)
BIC има правото да продаде обратно в рамките на […] месеца необслужвани кредити за най-малко […] дни (до максимално […] % от номиналната стойност на общия кредитен портфейл, подбрани от BIC след компенсация със съществуващи депозити) и за сума, която надвишава равнището на обезпечение ([…] млн. EUR).
(146)
Правото на BIC да премества допълнителни активи и пасиви от счетоводния баланс след продажбата се финансира пряко от държавата членка. Всички елементи, преместени от BPN, или ще бъдат прехвърлени на счетоводна стойност в ДСП, които са изцяло притежавани от държавата членка, или при всички случаи ще бъдат под нейна финансова отговорност. По този начин държавата членка ще носи финансовата тежест за управление и разпореждане с тези активи.
(147)
Комисията смята, че възможността за преместване на необслужвани кредити след продажбата позволява на BPN и на комбинираното дружество да разширят дейността си и да предоставят повече кредит в икономически условия, при които останалите конкуренти, активни в Португалия, трябва да намаляват задлъжнялостта си. В действителност, ако се запази същото равнище на собствен капитал, коефициентът на капитал на банката ще се повиши чрез преместването на необслужваните кредити и намаляването на RWA. Следователно нейната способност да отпуска нови кредити и да бъде активна на пазара ще се увеличи.
(148)
Комбинираното дружество ще има предимство също пред конкурентите, които са изправени пред обезценки на по-нискокачествени активи, които те трябва да поемат, като по този начин се ограничава наличният за тях капитал за ново кредитиране. За разлика от тях комбинираното дружество няма да е с намалена капиталова база поради такива обезценки и поради намаляването на кредитния му портфейл.
(149)
В допълнение, вариантът BIC да върне необслужвани кредити на държавата до не по-късно от […] след датата на продажбата може да промени RWA на банката и да доведе до по-висок основен капитал от първи ред, отколкото равнището от [10 - 18] %, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Комисията отбелязва ангажимента на Португалия в това отношение, че ако Banco BIC или комбинираното дружество избере да върне заемите на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, тя ще изплати на държавата капитала, свързан с онези заеми в размер на [10 - 18] % от претеглените спрямо риска активи от заема и в допълнение ще прехвърли необслужвани кредити и ще изплати капитала, свързан с онези заеми към държавата, едва след като е изчерпала изцяло резервите, налични на датата на продажбата в счетоводните документи на BPN.
(150)
Въпросната мярка е селективна, тъй като е от полза единствено на един субект - BPN - и на икономическата дейност, която ще продължи след продажбата.
(151)
Мярката нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, тъй като поставя BPN и комбинираното дружество след продажбата на BIC в по-изгодна позиция спрямо други конкурентни банки, като не изисква от нея да намали задлъжнялостта си и по този начин позволява на BPN и на комбинираното дружество да предоставят повече кредит в икономиката.
(152)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(153)
Мярката може да позволи на BPN и на комбинираното дружество при липсата на ангажимент за обратно изплащане на капитала, свързан със заемите, да измени със задна дата RWA на банката след продажбата. Това ще има за резултат по-висока пропорционална капитализация на банката. По този начин тя предоставя предимство на банката и нарушава конкуренцията с останалите конкуренти. Мярката представлява държавна помощ.
(154)
Прехвърлянето на рискове от съдебни спорове на BPN към държавата представлява задължение, което се поема от държавата.
(155)
Като поема задължение от BPN, държавата предоставя предимство на BPN и на комбинираното дружество спрямо техните конкуренти, които трябва да понасят равностойни задължения в собствените си счетоводни баланси.
(156)
Въпросната мярка е селективна, тъй като е от полза единствено на конкретен субект (BPN и комбинираното дружество в резултат от продажбата на BIC).
(157)
Мярката предоставя капиталово облекчение на BPN и на комбинираното дружество, когато не съществуват алтернативи на пазара и останалите конкуренти трябва да поемат такива задължения в счетоводните си баланси.
(158)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(159)
Мярката предоставя мярка за капиталово облекчение и представлява държавна помощ.
(160)
Предоставянето на линия за финансиране в размер на [150-350] млн. EUR след продажбата и поддържането на кредитна линия на търговска ценна книга в размер на [150-500] млн. EUR от CGD в полза на BPN след продажбата трябва да се припише на държавата, като се вземат предвид конкретните обстоятелства, при които това е осъществено.
(161)
Първо, CGD е изцяло притежавана от държавата, която определя членовете на нейния управителен съвет. Както е отбелязано в параграф (100), CGD е определена от закона, за да управлява BPN и също да получава държавна гаранция по силата на член 2, параграф 9 от Закона за национализацията по отношение на всички кредити и ликвидност, които може да предостави на BPN в условията на национализацията „замествайки държавата“. Тази гаранция продължава да се прилага за кредитната линия в размер на [150-500] млн. EUR.
(162)
Второ, решенията да предостави линия за финансиране и кредитна линия не са взети независимо от CGD, а са част от условията за продажбата, договорени между BIC и португалските органи.
(163)
Предоставянето от страна на CGD на линия за финансиране в размер на [200-400] млн. EUR на комбинираното дружество след продажбата и поддържането от CGD на кредитна линия на търговската ценна книга от [150-500] млн. EUR след продажбата следователно се приписват пряко на държавата членка.
(164)
Мерките позволяват на BPN и на комбинираното дружество да имат лесен и евтин достъп до ликвидност.
(165)
По отношение на кредитната линия в размер на [200-400] млн. EUR, предоставена от CGD на BIC, Комисията отбелязва, че тя ще предостави защитен буфер за позицията за финансиране на комбинираното дружество, ако след продажбата има изтегляния на депозити. CGD не предоставя такава кредитна линия на друг субект, освен на комбинираното дружество. Следователно кредитната линия представлява икономическо предимство за комбинираното дружество.
(166)
Поддържането на кредитна линия с държавна гаранция от [150-500] млн. EUR до […] за съществуващата програма за търговска ценна книга също предоставя на BPN и на комбинираното дружество предимство пред нейните конкуренти от гледна точка на достъпа до ликвидност.
(167)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на един конкретен субект (BPN и комбинираното дружество в резултат от продажбата на BIC).
(168)
Предимството, предоставено на BPN и на комбинираното дружество след продажбата, нарушава конкуренцията, още повече предвид високите разходи на заемите на финансовите пазари в момента.
(169)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(170)
Предоставянето от страна на CGD на линия з финансиране в размер на [200-400] млн. EUR на комбинираното дружество след продажбата и поддържането на кредитна линия за търговска ценна книга от [150-500] млн. EUR в полза на BPN представляват държавна помощ.
6.1.1.4 Възможна помощ за купувача
(171)
Съгласно точка 49 от съобщението относно банките, с цел да се гарантира, че не се предоставя никаква помощ на купувача на финансова институция, продавана от държавата, е важно да се спазват някои изисквания, по-конкретно: процесът на продажбата е открит, прозрачен, недискриминаторен и безусловен, продажбата се осъществява при пазарни условия и държавата повишава до възможно най-високо равнище продажната цена на съответните активи и пасиви.
(172)
По отношение на първото изискване, въпреки че процесът на продажба започна като открита и безусловна тръжна процедура, обвързващата оферта, представена от BIC, не беше окончателна от гледна точка на материалните аспекти на предложената транзакция, включително окончателния размер на активите и пасивите на BPN, които BIC възнамеряваше да придобие, и точния брой клонове и служители, които ще бъдат поети. Всички тези аспекти са обсъдени по време на последващи двустранни преговори между португалските органи и BIC и завършени в рамковото споразумение от 9 декември 2011 г. Дори рамковото споразумение не е окончателно по отношение на точния размер на придобиваната банка. По-конкретно, то не определя активите и пасивите, които BIC ще поеме, въпреки ясното уточняване, че в момента на продажбата BPN ще притежава собствен капитал в размер на [200-400] млн. EUR. С други думи, нито в офертата на BIC от 20 юли 2011 г., нито в рамковото споразумение не се посочва ясно какво купува BIC, но и в двете е определена точна цена за това.
(173)
В тази връзка е важно да се отбележи, че рамковото споразумение следва да не се отклонява от условията в обвързващата оферта на BIC от 20 юли 2011 г. като предоставя допълнителни предимства на BIC и/или на комбинираното дружество. Наистина предвид много неопределените условия в обвързващата оферта от 20 юли 2011 г., BIC би могла да получи допълнителни отстъпки от държавата, например като намали обема на активите и пасивите, които в действителност придобива. Такива допълнителни отстъпки ще доведат до по-висок коефициент на основния капитал от първи ред, отколкото е посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г., без да се нарушат условията на процеса на продажба.
(174)
Следователно Комисията приветства ангажимента на Португалия да ограничи равнището на капитализацията на BPN на датата на продажбата до [10-18] % от основния капитал от първи ред, както е посочено в офертата на BIC. Допълнителният ангажимент на Португалия, според който BIC ще върне обратно капитала, свързан с всякакви необслужвани кредити на държавата или на дружество, притежавано от държавата, след продажбата, гарантира, че равнището на основен капитал от първи ред няма да бъде неправомерно увеличено след продажбата.
(175)
Както е посочено в раздел 6.1.1.3, всички мерки, свързани с продажбата на BIC, включват държавни ресурси.
(176)
При липсата на определяне на основния капитал от първи ред на BPN в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. или в рамковото споразумение (и двете посочват само абсолютната сума на капитала, който трябва да са намира в BPN в момента на продажбата, без да се вземат предвид RWA на банката или правото на BIC да избира активи и пасиви, които да се прехвърлят в ДСП преди продажбата), Комисията отбелязва, че е възможно в крайна сметка BPN да разполага с коефициент на основния капитал от първи ред, който надвишава посоченото в офертата. Според информацията, подадена от португалските органи, [10-18] % от основния капитал от първи ред е равнището на капитала, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г.
(177)
Комисията отбелязва обаче, че Португалия се е ангажирала да ограничи равнището на капитализацията на BPN на датата на продажбата до [10-18] % от основния капитал от първи ред, както е посочено в офертата на BIC. Това ще позволи на държавата да повиши до възможно най-високо равнище продажната цена на съответните активи и пасиви. Ангажиментът е необходим, за да се гарантира, че не се предоставя предимство на BIC.
(178)
Освен това, като упражнява правото да прехвърли на държавата още необслужвани кредити след продажбата, BIC може да намали допълнително обема на банката, като по този начин повиши коефициента на основен капитал от първи ред за комбинираното дружество до по-високо равнище, отколкото това, посочено в офертата на BIC от 20 юли 2011 г. Това може да предостави допълнително предимство на BIC. Допълнителният ангажимент на Португалия, според който BIC ще върне обратно капитала, свързан с всякакви необслужвани кредити, които ще върне на държавата или на дружество, притежавано от държавата, след продажбата, гарантира, че равнището на основния капитал от първи ред няма да се повиши допълнително след продажбата. Този допълнителен ангажимент е необходим, за да се избегне предоставянето на предимство на BIC.
(179)
Въпросните мерки са селективни, тъй като са от полза на конкретен субект, а именно BIC, и непряко на комбинираното дружество.
(180)
Предвид позицията на BPN в португалския финансов сектор и факта, че финансовият сектор е отворен за интензивна конкуренция на равнище Европейски съюз, както и факта, че BPN се конкурира със значителен брой дъщерни дружества на чуждестранни банки в Португалия, Комисията смята, че всяко предимство, предоставено с държавни ресурси, би имало потенциала да засегне търговията в Съюза и да наруши конкуренцията по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора.
(181)
Предвид ангажиментите, поети от Португалия, Комисията може да направи заключението, че окончателните резултати от процеса, включително елементите, договорени в BIC в рамковото споразумение, не биха изменили изхода на тръжната процедура и на BIC не е предоставено никакво предимство по време на процеса на продажбата.
6.1.2 Количествена оценка на помощта
(182)
BPN и комбинираното дружество, което ще продължи икономическите дейности на BPN, са се възползвали от няколко мерки за държавна помощ, както е обобщено по-долу:
Таблица 1
Мерки за помощ, предоставени на BPN и на комбинираното дружество
Описание
Размер в млн. евро
a)
Заеми, предоставени от BPN преди национализацията
315
б)
Прехвърляне на активи на стойност 3,9 млрд. EUR в ДСП преди тръжния процес
Между 1 800 и 4 000
в)
Вливане на капитал от държавата на 15 февруари 2012 г.
600
г.
Линии за финансиране, предоставени от CGD на BPN (към декември 2011 г.),
[150-500]
от които - обезпечени с изрична държавна гаранция
[200-400]
д) Линии за финансиране, поискани от BIC за комбинираното дружество
от които - за поддържане на съществуващата програма за търговска ценна книга
400
от които - за нова линия за финансиране
300
(183)
Първо трябва да се отбележи, че не всички от тези мерки за помощ трябва да се смятат за кумулативни, тъй като според португалските органи някои мерки са заместили други (например първоначалните заеми, отпуснати от CGD преди национализацията, са заместени от търговската ценна книга, емитирана от BPN след национализацията).
(184)
Мерки б) и в) включват или вливания на капитал, или са еквивалентни на вливания на капитал. Те възлизат най-малко на 3 млрд. EUR или около 50 % от счетоводния баланс на BPN преди национализацията. В допълнение, общият размер на държавните гаранции върху програмата за търговска ценна книга, предоставени от Португалия в полза на BPN от национализацията насам, възлиза на 5 млрд. EUR, от които 4,5 млрд. EUR са използвани към 31 декември 2011 г.
(185)
В допълнение, съществува правото на BIC да прехвърля депозити с цена над […] bps или да поиска държавата да възстанови разликата, като разходите по приблизителна оценка на Португалия възлизат на около […] EUR. Накрая, прехвърлянето на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове, и прехвърлянето в контекста на продажбата на допълнителни активи и пасиви, в това число необслужвани кредити, от счетоводния баланс на BPN в ДСП, включват допълнителна помощ, която Португалия смята за количествено неизмерима.
6.2 Съвместимост на различните мерки за помощ: прилагане на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС
(186)
Член 107, параграф 3, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз оправомощява Комисията да обяви помощ за съвместима с вътрешния пазар, ако е предназначена „за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава членка“.
(187)
Комисията отчита, че световната финансова криза може да създаде сериозни затруднения в икономиката на държава членка и че мерки за подкрепа на банките може да бъдат подходящи за уреждането на тези затруднения. Този анализ е потвърден в съобщението относно банките, съобщението относно рекапитализацията (42), съобщението относно обезценените активи (43) (СОА) и съобщението относно преструктурирането (44). Комисията продължава да е на мнение, че държавна помощ може да бъде одобрена по силата на член 107, параграф 3, буква б) от Договора с оглед на нова поява на напрежение на финансовите пазари. Комисията потвърди мнението си като прие съобщението за удължаване от 2011 г., с което се удължава след 31 декември 2011 г. прилагането на правилата за държавни помощи за подкрепата на мерки в полза на банки в контекста на финансовата криза (45).
(188)
Португалия конкретно беше сериозно засегната от финансовата и икономическа криза. Ефектите от нея бяха потвърдени в различни решения на Комисията (46), в които се одобряват мерките, взети от португалските органи за преодоляване на финансовата криза. В допълнение, следва да се вземе предвид изпълненото с предизвикателства икономическо и финансово положение, довело до официално искане за международна помощ от страна на Португалия на 7 април 2011 г., след което на 17 май 2011 г. беше подписан МР.
(189)
Комисията смята, че нерегулираната неплатежоспособност на BPN ще доведе до сериозни последици за португалската икономика. Следователно тези мерки могат да се оценяват съгласно член 107, параграф 3, буква б) от Договора.
6.3. Съвместимост съгласно съобщението относно преструктурирането
(190)
В съобщението относно преструктурирането се посочват правилата за държавна помощ, приложими за преструктурирането на финансовите институции в настоящата криза. Съгласно съобщението относно преструктурирането, за да отговаря на условията на член 107, параграф 3, буква б) от Договора, преструктурирането на финансова институция в контекста на настоящата финансова криза трябва да:
i)
води до възстановяване на жизнеспособността на банката;
ii)
включва достатъчно собствено участие от страна на бенефициера (споделяне на тежестта)
iii)
съдържа достатъчни мерки, които да ограничават нарушаването на конкуренцията.
6.3.1 Жизнеспособност
(191)
В точки 9 и 10 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че държавата членка следва да представи широкообхватен и подробен план за преструктуриране, който да съдържа пълна информация за бизнес модела. В плана следва да се посочват и причините за затрудненията на финансовата институция и алтернативи на предложения план за преструктуриране.
(192)
В плана за преструктуриране следва да се демонстрира, че стратегията на банката е основана на съгласувана концепция и да се покаже, че банката е възстановила своята жизнеспособност в дългосрочен план без да разчита на държавна подкрепа.
(193)
В точка 17 от съобщението относно преструктурирането се потвърждава, че продажба на (част от) финансовата институция на трета страна може да спомогне за възстановяването на дългосрочната жизнеспособност. В настоящия случай Комисията отбелязва, че португалските органи са избрали да продадат BPN чрез тръжен процес. В резултат от това стопанската дейност на банкиране ще бъде продадена на BIC след някои корекции и избраните активи ще бъдат прехвърлени в ДСП, като целта е те да бъдат ликвидирани с течение на времето. Следователно Комисията трябва да оцени дали стопанската дейност на банкиране на BPN, която ще бъде част от стопанската дейност на купувача (комбинираното дружество), ще бъде жизнеспособна.
(194)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията посочи, че не е получила бизнес план, който ефективно да покаже жизнеспособността на BPN като интегриран субект с BIC и поради тази причина не успя да направи заключение по този въпрос. Португалия представи подробен бизнес план за BPN, интегрирана с BIC, под формата на плана за преструктуриране от януари 2012 г. (включително допълнителната информация относно стопанската дейност и жизнеспособността, предоставена на 3 февруари 2012 г.).
(195)
Съгласно плана за преструктуриране от януари 2012 г. частта от BPN, която се продава на BIC, има значително по-малък счетоводен баланс от около […] млрд. EUR в сравнение с баланса на BPN в момента на национализацията.
(196)
Заедно с активите на BIC комбинираното дружество ще има активи общо от около […] млрд. EUR.
(197)
Счетоводният баланс на BPN в момента на продажбата на BIC съдържа само по-жизнеспособните дейности и най-добрите активи на банката. По-конкретно, кредитният портфейл, прехвърлен на BIC, е изчистен и повечето от неликвидните активи са прехвърлени в ДСП.
(198)
Пасивите на BPN се състоят основно от депозити на дребно на обща стойност от 1 669 млн. EUR и подчинени дългове в размер общо на 246 млн. EUR.
Таблица 2
BPN след продажбата и след вливането на капитал (Pro forma) (47)
(млн. EUR)
Пари в брой, централни банки и кредитни институции
[…]
Нетни кредити за клиенти
[…]
Други активи
[…]
ОБЩО АКТИВИ
[…]
Депозити
[…]
Други пасиви
[…]
Подчинен дълг
[…]
ОБЩО ПАСИВИ
[…]
Собствен капитал
[…]
ОБЩО ПАСИВИ И КАПИТАЛ
[…]
(199)
Мерките за преструктуриране, които вече са започнати от временните администратори, ще бъдат продължени от BIC, като се премахнат конкретните причини за проблемите на BPN.
(200)
Както е посочено в параграф (24) по-горе, ръководството е изцяло сменено. Като се вземат предвид конкретните обстоятелства, довели до национализацията на BPN, и по-специално множеството предполагаеми случаи на измами, извършени от предишното ръководство на банката, са заведени редица съдебни дела (48) от новото ръководство с цел защитаване на интересите на банката. Процедурите за оценка на риска на банката са изцяло преработени, за да се приложат най-добрите практики.
(201)
Новите администратори на BPN се съсредоточиха върху оптимизирането на структурата на разходите и приеха известен брой инициативи, за да намалят оперативните разходи. Между декември 2008 г. и декември 2010 г. оперативните разходи са намалени с около […] млн. EUR, а разходите за персонал - с около […] млн. EUR.
(202)
Според плана за преструктуриране от януари 2012 г. стратегията на BIC е да се съсредоточи върху основната стопанска дейност на дребно и да се използва мрежата на BPN, за да стане основната банка, която подкрепя търговията и финансовите транзакции между Португалия и Ангола.
(203)
Този план се основава на разумни основни макроикономически предвиждания като се взема предвид настоящата ситуация на пазарите в Португалия, като икономическата прогноза е за рецесия до 2014 г.
(204)
Финансовите очаквания показват, че в края на периода на преструктуриране (31 декември 2016 г.) комбинираното дружество най-вероятно, дори и при кризисен сценарий, ще може да покрие разходите си и да осъществи ВСК от около [1-10] %.
(205)
Очакваната първоначална капиталова база ще бъде доста над минималните изисквания за капитал с коефициент на основния капитал от първи ред от около [10-18] % благодарение на вливането на капитал от държавата.
(206)
Като резултат от значителното вливане на капитал от държавата, очакваните коефициенти за капитала на банката по време и в края на периода на преструктуриране най-вероятно ще останат над минималните изисквания и по този начин ще предпазят платежоспособността на банката. Според бизнес плана, предоставен от Португалия и отразен в плана за преструктуриране от януари 2012 г., при базов сценарий основният капитал от първи ред в края на периода на преструктуриране (31 декември 2016 г.) ще бъде [8-12] %, малко над минималните регулаторни изискания от 10 %, установени от BdP към декември 2012 г (49)., а при кризисен сценарий точно под тях ([7-11] %), както е посочено в графика 1 към параграф (207).
(207)
Очаква се това развитие да се дължи основно на необходимостта да се приложи бизнес планът, заложен в плана за преструктуриране от януари 2012 г. като се предостави по-голям обем кредит на икономиката и на въздействието на отрицателните резултати през първите години от плана за преструктуриране. Отрицателните резултати ще се дължат основно на все още високите разходи в структурата на банката в сравнение с обема стопанска дейност в комбинация с разходите за преструктурирането, което BIC ще предприеме.
Графика 1
Очаквания за комбинираното дружество BPN/BIC при базов сценарий, 2012 - 2016 г.
[…]
(208)
По отношение на ликвидността бизнес планът разчита основно на депозити с очакван растеж на депозитите от около [1-10] % годишно. Комисията смята, че стабилното финансиране на комбинираното дружество чрез депозити е важен елемент от плана за преструктуриране. Предвид малкия размер на комбинираното дружество и неговия потенциал за растеж, очакванията за развитие на депозитите са правдоподобни.
(209)
В същото време Комисията смята, че за да гарантира жизнеспособността на комбинираното дружество, следва да няма стимули за заменяне на депозитите с финансиране на едро. В този смисъл е важно възнаграждението за линията за финансиране, поискано от BIC за компенсиране на възможно изтегляне на депозити, да бъде увеличено най-малко до Euribor +[…] bps. Ангажиментът на Португалия в това отношение е необходим, за да се гарантира съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар, като се отчете факта, че […] притежава значителна сума депозити, които в момента се възнаграждават над Euribor +[…] bps, равнище, на което BIC може да реши да запази тези депозити. Ако възнаграждението по новата кредитна линия не е определено на равнище, което стимулира BIC да запази равнището на депозити в съответствие с предвиденото в плана за преструктуриране от януари 2012 г., може да се наложи BIC да замени депозитите с по-евтино финансиране от CGD. Такова заменяне може да подобри краткосрочната рентабилност на комбинираното дружество, но в същото време ще накърни перспективата му за жизнеспособност.
(210)
В това отношение е важно също да се отбележи, че при Euribor +[…] bps все още се предоставя кредитната линия при по-благоприятни условия, отколкото е вероятно BIC да получи на пазара. Въпреки че на Комисията не е предоставен сравним целеви показател за подобни транзакции на пазара, Комисията отбелязва, че е малко вероятно кредитна линия с такава продължителност и размер да е налична на пазара, дори и при по-високи лихви. В допълнение, Комисията смята, че е полезно възнаграждението на кредити, предоставени от CGD […], да е определено на Euribor […] месеца +[…] bps.
(211)
Въз основа на предходното, съмненията на Комисията във връзка с жизнеспособността на BPN намаляха.
6.3.2 Ограничена до минимум помощ и споделяне на тежестта
(212)
В съобщението относно преструктурирането се посочва, че е необходим адекватен принос от страна на бенефициера за ограничаване на помощта до минимум и за справяне с нарушаването на конкуренцията и моралния риск. За тази цел; а) следва да се ограничат разходите за преструктуриране и размера на помощта и б) е необходим значителен собствен принос.
(213)
Принципите за собствен принос на банката бенефициер в етапа на преструктуриране са посочени в раздел 3 от съобщението относно преструктурирането. В него се изисква i) помощта за преструктуриране да бъде ограничена до минималното равнище за покриване на разходите, необходими за възстановяване на жизнеспособността; ii) банката бенефициер следва да използва във възможно най-голяма степен собствените си ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи и iii) разходите, свързани с преструктурирането, да се поемат в достатъчна степен и от тези, които са инвестирали в банката, чрез абсорбиране на загубите с наличния капитал и чрез изплащане на адекватно възнаграждение за държавните намеси. Целта на споделянето на тежестта е двустранна: ограничаване на нарушаването на конкуренцията и смекчаване на моралния риск (50).
(214)
План за преструктуриране следва ясно да показва, че помощта се задържа на минималното необходимо равнище. Разходите, свързани с преструктурирането, следва да се поемат не само от държавата, но и в максимална степен от тези, които са инвестирали в банката. С други думи, банката и нейните притежатели на капитал следва да допринесат за преструктурирането във възможно най-голяма степен със собствени ресурси. Помощта за преструктуриране следва да се ограничава до поемане на разходите, необходими за възстановяването на жизнеспособността. Следователно едно предприятие не може да се ползва от публични ресурси, които могат да се използват за финансиране на дейности, които нарушават пазара и не са свързани с процеса на преструктуриране, като например придобиванията (51).
(215)
По отношение на ограничаването на помощта до минимум в точка 23 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че помощта за преструктуриране следва да се ограничи до покриване на разходите, необходими за възстановяването на жизнеспособността.
(216)
За тази цел Комисията трябва да оцени: първо, твърдението на португалските органи, че разходите, свързани с продажбата на BPN на BIC, са по-ниски от разходите, които Португалия би осъществила, ако BPN е ликвидирана; и второ, дали помощта, предоставена за преструктурирането на BPN, е запазена до необходимия минимум.
(217)
В решението от 24 октомври 2011 г. Комисията постави под въпрос няколко аспекта от количественото сравнение между двата сценария, предоставени от Португалия по това време.
(218)
В плана за преструктуриране от януари 2012 г. Португалия предостави актуализирано сравнение на двата сценария и измени първоначалните допускания във връзка с основните опасения, изразени от Комисията в решението от 24 октомври 2011 г., по отношение на разходите в случай на организирана ликвидация. По-конкретно Португалия разгледа процентното намаление на кредитите и третирането на притежателите на подчинени облигации.
(219)
По-конкретно Португалия предостави допълнителна информация и алтернативен целеви показател по отношение на допускането във връзка с процентното намаление до счетоводна стойност от 30-50 % върху продажбата на кредити. Португалия предостави също окончателни цифри относно кредитите, които BIC в крайна сметка ще поеме и чиито размер не беше известен в момента на първоначалното сравнение на 17 февруари 2012 г. Тя също извади от сценария за организирана ликвидация разходите, свързани с възстановяването на разходи на някои притежатели на подчинени облигации, както е посочено в параграф (221).
(220)
Комисията смята, че когато се вземе предвид настоящото икономическо положение и значителното намаляване на задлъжнялостта в банковия сектор, прилагането на процентно намаление върху продажбата на кредитен портфейл е оправдано. Също така, ако кредитите трябва да се запазят до достигане на падеж, държавата ще трябва да понесе финансови разходи, както и кредитния риск до падежа. Следователно Комисията приема по-ниската предварителна оценка за процентно намаление, предоставена от Португалия, т.е. процентно намаление от [20-50] %.
(221)
По отношение на притежателите на подчинени облигации Комисията отчита, че общата сума от 245 млн. EUR се състои от множество емисии. Това е възможно […]. Португалия съобщи, че след правната оценка на условията на всяка емисия, […].
(222)
Таблица 3 предоставя преглед на предварителната оценка на входящите/ изходящите потоци, като се отчетат преразгледаните допускания, споменати в параграфи (219)-(221) по-горе. Тази предварителна оценка отчита само пределните разходи, свързани с двата сценария (а не вече осъществените разходи) и се основава на счетоводния баланс на BPN в момента на продажбата на BIC (52).
Таблица 3
Сравнение на сценариите за продажба на BIC и организирана ликвидация (данни в млн. EUR)
Продажба на BIC
Ликвидация
ИЗХОДЯЩИ ПОТОЦИ
1
Плащане на финансирането на кредитни институции
[…] (53)
2
Плащане на депозити от клиенти
[…]
3
Увеличение на капитала
[…]
4
Притежатели на подчинени облигации без постоянна емисия - подлежи на потвърждение
[…]
Общо изходящи потоци
[…]
[…]
Продажба на BIC
Ликвидация
ВХОДЯЩИ ПОТОЦИ
5
Продажба на клиентски кредити (нетно 2 114 млн. EUR от процентно намаление 30 %)
[…]
6
Възстановяване на пари в брой и заеми на кредитни институции
[…] (54)
7
Цена на продажбата на BPN
[…]
8
Премия от продажбата на депозити - 2 % от салдото на депозити
[…]
Общо входящи потоци
[…]
ПРОГНОЗИРАНА РАЗЛИКА
[…]
[…]
(223)
Като цяло вариантите за организирана ликвидация, в които държавата ще плати всички депозити (освен онези на подчинените кредитори, притежаващи вечни облигации) и в които държавата ще плати цялата експозиция на кредитни институции, ще бъдат по-скъпоструващи, отколкото продажбата на BIC.
(224)
Комисията признава несигурността, свързана с известен брой предположения, именно възможността да се възстановят кредити, прехвърлени на BIC. Също така следва да се отчете фактът, че организираната ликвидация е можела да има отрицателен ефект на разпространение върху доверието в целия банков сектор и държавния рейтинг на държавата членка.
(225)
Въз основа на наличната информация Комисията стига до заключението, че варианта на преструктуриране на банката, т.е. продажбата на BIC, допринася за ограничаването на размера на помощта до минимум.
(226)
BPN е получила помощ в значим размер преди и след национализацията, както е посочено в параграфи (182)-(185). Помощта е била необходима за поддържането на дейността на банката през периода, необходим за осъществяване на избраното преструктуриране, което е продажба на нейните жизнеспособни части на BIC и ликвидация на лошите активи с течение на времето. Като резултат от процеса на преструктуриране BPN ще изчезне като независима банка. Стопанската дейност по търговско банкиране, която ще бъде поета от BIC, има счетоводен баланс от по-малко от 35 % от счетоводния баланс на BPN преди нейната национализация. В пазарните условия в дадения момент тези мерки (и конкретно отделянето на нетърговските банкови активи в ДСП) са пряко свързани с жизнеспособността на банката, която остава на пазара. Бизнесът и дейностите, различни от търговско банкиране, са прехвърлени в ДСП, за да бъдат ликвидирани с течение на времето. Комисията признава, че значителните закъснения в осъществяването на преструктурирането на BPN са свързани с изключителните обстоятелства, засегнали португалската икономика и довели до подписването на МР от 17 май 2011 г.
(227)
Както бе посочено от Комисията в решението ѝ от 24 октомври 2011 г., в допълнение към мерките, предоставени на BPN преди нейната продажба, BIC иска допълнителни мерки, които са посочени в параграф (56).
(228)
В решението си от 24 октомври 2011 г. Комисията повдигна въпроса дали вливането на капитал, поискано от BIC, е минималната сума, необходима за гарантиране на жизнеспособност. Като се вземат предвид корекциите в счетоводния баланс, поискани от BIC в офертата ѝ от 20 юли 2011 г., и финансовите отчети на BPN от юни 2011 г., Португалия прецени, че равнище на капитала от [200-400] млн. EUR представлява коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %.
(229)
Португалия твърди, че това равнище на капитала е резултат от тръжния процес, като се вземе предвид също цената, която BIC ще заплати на държавата (40 млн. EUR). То се оправдава от разходите по преориентирането на банката върху основната ѝ стопанска дейност и необходимостта да се поддържа достатъчно ниво на защита с допълнителен капитал. Португалия смята, че тази защита е подходяща за поддържането на достатъчно равнище на собствения капитал, особено в първите години на интеграцията, когато се отчита отрицателната репутация на BPN и трудното икономическо положение на Португалия.
(230)
Следва да се отбележи, че съгласно плана за преструктуриране от януари 2011 г. се очаква коефициентът на капитала да достигне [8-12] % в края на четвъртата година след продажбата и при кризисния сценарий да достигне [7-11] % (малко по-ниско от минимума от 10 %, изискван от закона в Португалия).
(231)
Следователно Комисията може да направи заключение, че равнището на капитала, равняващо се на коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %, е резултат от тръжния процес и е необходимо, за да се гарантира жизнеспособността на банката, въз основа на плана за преструктуриране от януари 2012 г.
(232)
Комисията също оценява положително факта, че рамковото споразумение с BIC включва ангажимент от страна на BIC да не изплаща дивиденти или други еквивалентни ползи на акционерите във връзка с BPN за период от пет години. Целта на този ангажимент е да се гарантира, че капиталът, влят в BPN, няма веднага да излезе от банката във вид на средства, изплатени на акционерите.
(233)
При все това, окончателните активи, които в крайна сметка ще се поемат от BIC, се различават от офертата на BIC от 20 юли 2011 г. и BIC също запазва правото да върне кредити, които са необслужвани. Следователно Комисията смята, че за да се поддържа помощта на минимално равнище, всяко намаляване на RWA в резултат от връщане на кредити на държавата следва да се придружава от съответното намаляване на капитала в размер на [10-18] % от намаляването на RWA. Намаляването на капитала може да е под формата на процентно намаление на счетоводната стойност на кредитите, върнати на държавата.
(234)
Комисията отбелязва, че BIC е предложила комбинираното дружество да запази коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] % в случай, че трябва да върне необслужвани кредити, като се пуснат нови кредити в икономиката. Комисията смята, че такава мярка не би ограничила помощта до минимум поради следните причини. Първо, коефициентът на собствения капитал на BIC преди продажбата ще бъде по-нисък от [10-18] % на датата на продажбата. Следователно веднага след като BPN се е сляла с BIC, равнището на основния капитал от първи ред незабавно ще се понижи (както е отразено в плана за преструктуриране от януари 2012 г.). На тази база, ако комбинираното дружество трябва да запази коефициента си на основен капитал от първи ред на [10-18] % след сливането, неговата капитализация ще бъде по-голяма от предвидената от самата BIC. Второ, в плана за преструктуриране от януари 2012 г. вече е отчетено ново кредитиране в икономиката и поради тази причина (изключително високото) равнище на основния капитал от първи ред на BPN от [10-18] % в момента на продажбата се смята за достатъчно. Следователно не е необходимо да се отделя дори още повече капитал от предвиденото в плана за преструктуриране от януари 2012 г. за производството на нови кредити. В това отношение Комисията оценява положително ангажимента, поет от Португалия, че коефициентът на основен капитал от първи ред на BPN на датата на продажбата на Banco BIC няма да надвиши [10-18] % и че ако необслужвани кредити са прехвърлени на държавата или всеки субект, контролиран от държавата, след продажбата, Banco BIC или комбинираното дружество ще прехвърлят на държавата или на всеки субект, контролиран от държавата, всеки капитал, свързан с тези кредити в размер на [10-18] % от претеглените спрямо риска активи на кредитите.
(235)
В допълнение, в съобщението относно преструктурирането се посочва, че е нужна забрана за придобиване, за да се запази ограничаването на помощта до необходимия минимум. В точка 23 от съобщението относно преструктурирането се споменава изрично, че „не трябва да се предоставят на предприятието публични средства, които биха могли да бъдат използвани за финансиране на дейности, нарушаващи пазара и несвързани с процеса на преструктуриране. Например, придобиване на дялове в други предприятия или нови инвестиции не може да бъде финансирано чрез държавна помощ, освен ако не е от основно значение за жизнеспособността на предприятието“.
(236)
Комисията отбелязва, че още в плана за преструктуриране от януари 2012 г. бе посочено, че комбинираното дружество ще стане жизнеспособен субект и следва да осъществява възвращаемост на собствения капитал (ВСК), и дори се очаква да осъществява печалби. Тази възвръщаемост на собствения капитал не зависи от придобивания. Напротив, Комисията смята, че забрана за придобиване ще гарантира, че смятаният за необходим капитал за преструктурирането остава в банката, като подпомага връщането на жизнеспособността. В това отношение Комисията смята, че ангажиментът на Португалия да приложи забрана за придобиване е необходим за гарантиране на съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(237)
По отношение на собствения принос в съобщението относно преструктурирането се изисква разходите за преструктурирането да се поемат не само от държавата, но и от предишните инвеститори и бивши акционери в банката. Това изискване гарантира, че оздравените банки носят адекватна отговорност за последствията от предишното си поведение и за да се създадат подходящи стимули за бъдещото им поведение.
(238)
В настоящия случай Комисията оценява положително факта, че акционерите са загубили дела си в банката без никакви компенсации. По този начин те вземат адекватно участие в споделянето на тежестта за банка, чиято стойност е отрицателна съгласно оценката на две независими дружества, определени от Португалия. Тя също така смята за положителен факта, че управителният съвет на BPN е сменен и заменен в условията на процеса на национализацията.
(239)
При все това, Комисията отбелязва, че притежателите на подчинени облигации, които притежават сума от 245 млн. EUR, ще останат в банката, която се приватизира, и могат да продължат да получават купони.
(240)
Както е посочено в точка 26 от съобщението относно преструктурирането, „банките не следва да използват държавна помощ за възнаграждаване на собствените си средства (собствен капитал и подчинен дълг), когато тези дейности не генерират достатъчни печалби“.
(241)
По отношение на периода, през който BPN е била в преструктуриране, BPN не се е съобразила с политиката на Комисията във връзка с хибридните инструменти, както е посочено в точка 26 от съобщението относно преструктурирането. В нея Комисията уточнява, че в контекста на преструктуриране приспадането на загуби по усмотрение на банките бенефициери (например чрез освобождаване на резерви или намаляване на собствения капитал), за да се гарантира изплащането на дивиденти и купони върху оставащия подчинен дълг, по принцип е несъвместимо с целта за споделяне на тежестта. Комисията отбелязва, че плащането на купони не е било съобразно този принципи и следва да се компенсира чрез по-задълбочено преструктуриране (55).
(242)
Комисията смята, че широкообхватното преструктуриране на банката може да е достатъчно, за да се компенсира за липсата на споделяне на отговорност.
(243)
При все това, след като банката се продава сега, е необходима забрана за опции за покупка до 31 декември 2016 г., за да предостави минимално равнище на споделяне на тежестта от притежателите на капитала на банката.
(244)
В това отношение Комисията разглежда ангажимента, поет от Португалия, че за да допринесат за процеса на преструктуриране на BPN, Banco BIC, комбинираното дружество и Португалия няма да упражняват до 31 декември 2016 г. никакви права за опция за покупка във връзка с подчинения дълг, емитиран от BPN преди датата на продажбата.
(245)
Комисията отбелязва, че възнаграждението за всяка от мерките, изброени в параграфи (182)-(185) по-горе, и по-конкретно гаранциите, вливането на капитал и прехвърлянето на активи в ДСП, не е в съответствие със свързаните с тях съобщения на Комисията.
(246)
Държавните гаранции са били на цена от 20 bps, много под равнището, в резултат от прилагането на правилата на Комисията относно възнаграждението на държавни гаранции върху задължения, емитирани от финансови институции.
(247)
Вливането на капитал в BPN в размер на 600 млн. EUR от февруари 2012 г. очевидно не носи възнаграждение, което да е в съответствие със съобщението относно рекапитализацията. Португалските органи не очакват възнаграждение за влетия капитал. Всъщност капиталът е влят с цел да се осъществи продажбата на банката на отрицателна цена.
(248)
По отношение на прехвърлянето на активи в ДСП на счетоводна стойност, въпреки че Комисията признава от теоретична гледна точка, че прехвърлянето на активи в трите ДСП е с цел да се защити жизнеспособността на BPN и да се позволи нейната продажба, прехвърлянето на счетоводна стойност води до помощ, която не е в съответствие с основните изисквания на СОА. По-конкретно се разглеждат прехвърлянето на счетоводна стойност, доста над реалната икономическа стойност и липсата на възнаграждение за държавата. СОА признава, че задълбочено преструктуриране може да компенсира възможните несъответствия с основните критерии в съобщението, включително тези за ценообразуването. Наличието на задълбочено преструктуриране на BPN е елемент, чрез който Комисията може да сметне мярката за съвместима със съобщението относно обезценените активи. По този начин прехвърлянето на активи в ДСП може да се оценява заедно с останалите мерки в полза на BPN и като част от широкообхватното преструктуриране.
(249)
В точка 25 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че всяка дерогация от адекватно споделяне на тежестта ex ante, която от съображения за финансова стабилност може да се предостави през оздравителната фаза, трябва да бъде компенсирана чрез допълнителен принос на по-късен етап от преструктурирането, например под формата на клаузи за дължими възстановявания и/или чрез по-задълбочено преструктуриране, включващо допълнителни мерки за ограничаване на нарушенията на конкуренцията.
(250)
Комисията смята, че преструктурирането на BPN е достатъчно широкообхватно. Тя отбелязва първо, че банката е малка. В резултат от процеса на преструктуриране BPN ще изчезне като независима банка. Стопанската дейност на търговско банкиране, която ще се поеме от BIC, има счетоводен баланс по-малко от 35 % от счетоводния баланс на BPN преди национализацията. Стопански дейности и дейности, различни от търговското банкиране, са били преустановени завинаги.
(251)
Следователно Комисията може да направи заключение, че споделянето на тежестта е адекватно в светлината на задълбоченото преструктуриране на BPN.
6.3.3 Мерки за ограничаване на нарушенията в конкуренцията
(252)
По отношение на мерките за ограничаване на нарушенията в конкуренцията в съобщението относно преструктурирането се предвижда, че естеството и формата на тези мерки ще зависят от размера на помощта и от условията и обстоятелствата, при които е предоставена, както и от характеристиките на пазара или пазарите, на които извършва дейност банката бенефициер.
(253)
Въпреки че размерът на помощта, получена от BPN, е значителен, следва да се отчете ограниченият размер на BPN. Както е посочено в точка 32 от съобщението относно преструктурирането, Комисията ще анализира възможните ефекти от помощта върху пазарите, на които банката бенефициер извършва дейност след преструктуриране. Най-напред ще бъдат проучени размерът и относителното значение на банката на нейния пазар, след като тя възвърне жизнеспособността си.
(254)
Във връзка с това Комисията отбелязва, че BPN няма да продължи да бъде същият икономически субект както преди държавната намеса (56). Тя е преминала през национализация и сериозно задълбочено преструктуриране. В резултат от това на пазара ще се конкурира много по-малка банка.
(255)
BPN е седмата най-голяма финансова институция в Португалия по счетоводен баланс в края на 2008 г. След национализацията ѝ тя е с намален размер на капитала, по-конкретно в резултат от изтегляне на депозити. Тя заема 12-то място към средата на 2011 г. с пазарен дял за депозити и кредити от по-малко от 1 %. Депозитите и кредитите са били намалени почти наполовина през периода 2008-2011 г.
(256)
В становищата си по решението от 24 октомври 2011 г. Португалия посочи първо, че вече преди национализацията BPN е имала пазарен дял от около [1-2] %. Второ, след национализацията BPN претърпява значително преструктуриране и размерът на капитала ѝ продължава да намалява. Трето, дори след интегрирането с BIC новият интегриран субект ще има по-малко от [ 1] % пазарен дял в Португалия, тъй като пазарният дял на BPN в момента е около [ 1] % за кредити на клиенти и депозити, а пазарните дялове на BIC са около [ 1] % за заеми и [ 1] % за депозити.
(257)
Комисията отбелязва също, че продажбата на банковата дейност посредством тръжна процедура е дала възможност на конкурентите да придобият марката и стопанската дейност на BPN, като по този начин се ограничават нарушенията в конкуренцията.
(258)
Комисията също има положително мнение относно политиката за дивиденти, както е описана в параграф (56), точка xiii.
(259)
В допълнение, в точка 44 от съобщението относно преструктурирането се посочва също, че банките следва да не изтъкват държавната подкрепа като конкурентно предимство, когато предлагат на пазара финансовите си оферти. Комисията оценява положително ангажимента, поет от Португалия, че BIC няма да се позовава на използването на държавна помощ в маркетинговите си кампании и съобщения до инвеститорите.
(260)
В решението си от 24 октомври 2011 г. Комисията изрази съмнения относно това дали предвидените мерки са достатъчни, като се отчете значителният размер на помощта и факта, че BPN е получила рекапитализация, гаранции и мерки за обезценените активи, за които не е предоставено възнаграждение в съответствие със свързаните с тези въпроси съобщения.
(261)
По-конкретно Комисията отбеляза, че банката ще извършва дейност на пазара с първоначален коефициент на основния капитал от първи ред от [10-18] %, много над минималните равнища от 9 %, изисквани за края на 2011 г. и от 10 % за края на 2012 г.
(262)
В допълнение, BIC поиска правото да продаде обратно в рамките на […] месеца кредити, които са били необслужвани за най-малко […] дни (до […] % от общата номинална стойност на кредитния портфейл). Тя също поиска поддържането на подкрепа за ликвидност от CGD под две форми. Първата е поддържането на програма за търговска ценна книга до [150-500] млн. EUR с държавна гаранция до три години и ангажимента на CGD да запази условията на кредитната линия до […]. Втората е нова кредитна линия, която да се отпусне от CGD, до [150-350] млн. EUR, за да се компенсира падане на депозитите под 1,8 млрд. EUR, с възнаграждение от Euribor +[…] bps.
(263)
Това следва да гарантира, че комбинираното дружество не използва държавната помощ, за да се разраства в ущърб на конкурентите, и че за нарушенията на конкуренцията, причинени от помощта, се предприемат подходящи действия.
(264)
Предвид напрегната ситуация на пазара и строгите условия, наложени на банковия сектор в Португалия в резултат от събитията, довели до подписването на МР, Комисията смята, че тези линии за финансиране биха засегнали значително степента, в която комбинираното дружество ще може да се конкурира на пазара с останалите участници, които не са получили помощ.
(265)
Следователно държавната помощ може да се обяви за съвместима, само ако съществуват достатъчно мерки, гарантиращи, че държавната помощ не се използва в ущърб на конкурентите, някои от които не са получили подобна публична помощ. Следва да се запази равнопоставеност между банки, които са получили публична помощ, и такива, които не са получили такава. Държавната помощ следва да не отслабва стимулите за тези, които не са получили помощ, за конкуренция, инвестиции и иновации, или да създава пречки за влизане на пазара, което може да намали трансграничната дейност.
(266)
Необходимо е да се гарантира, че комбинираното дружество не се ползва от конкурентно предимство, което произтича от промяна на риска за ликвидността за държавата и от капиталовата наличност.
(267)
Първо, Комисията смята, че за да се ограничат нарушенията на конкуренцията в резултат от факта, че банката ще има равнище на капитала над минималното изискване (вж. параграф (261)), всяко намаляване на RWA в резултат от връщане на заеми на държавата следва да се придружава от съответното намаляване на капитала. Следователно ангажиментът, поет от Португалия, за максималното равнище на капитала на BPN, е необходим за гарантиране на съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(268)
Второ, Комисията смята, че продължителността на кредитната линия от [150-500] млн. EUR, свързана с програмата за търговска ценна книга на BPN, следва да се ограничи до период от […] години. Освен това възнаграждението за втората линия за финансиране следва да е близко до пазарните условия и определено на Euribor +[…] bps. В същото време Португалия следва да поиска предварителното одобрение на Комисията преди да предостави всякакви кредитни линии и гаранции от CGD и от държавата до 31 декември 2016 г., за да се гарантира, че тези ограничения не са заобиколени. В това отношение Комисията отчита ангажиментите, поети от Португалия във връзка с линиите за финансиране. Те са необходими, за да се гарантира съвместимостта на помощта за преструктуриране с вътрешния пазар.
(269)
Трето, в съобщението относно преструктурирането се прави също връзка между забрана за придобивания и нарушения на конкуренцията. В точки 39 и 40 от съобщението се обяснява, че „държавната помощ не трябва да бъде използвана в ущърб на конкуренти, които не получават подобна подкрепа с публични средства“ и че „банките не следва да използват държавна помощ за придобиване на конкурентни дружества“. Комисията приветства ангажимента на Португалия, посочен в параграф (236), за прилагане на забрана за придобивания до 31 декември 2016 г.
(270)
Накрая, правото на BIC да върне на държавата необслужвани кредити следва да приключи към […], а не […] месеца след датата на продажбата. Комисията смята, че BIC е имала възможността да прегледа кредитите на BPN от откриването на търга насам и по-конкретно след подписването на рамковото споразумение от 9 декември 2011 г. В допълнение, кредитният портфейл вече е изчистван на два пъти: с прехвърлянето на най-слабо обслужваните кредити в ДСП през декември 2010 г. и след това от BIC, тъй като купувачът поиска правото да върне на държавата допълнителни кредити, за да се съобрази със съотношението на кредитите спрямо депозитите от [110-150] %.
(271)
Комисията отбелязва, че всяка следваща възможност за връщане предоставя на BIC защита срещу риск от влошаване на икономическата ситуация. Всяко следващо „необслужване“ най-вероятно ще отрази влошаването на икономическата ситуация, като по този начин ще засегне целия банков сектор. Правото на BIC да връща необслужвани кредити на държавата нарушава конкуренцията, тъй като никоя друга банка няма тази възможност. Следователно периодът за връщане следва да се намали най-късно до […]. В това отношение Комисията приветства ангажимента на Португалия да спази срока от […].
6.3.4 Заключение
(272)
Ако всички ангажименти, описани в раздел 5.2, се осъществят правилно, планът за преструктуриране от януари 2012 г. предоставя достатъчно доказателства, че дългосрочната жизнеспособност на комбинираното дружество е възстановена, че е постигнато достатъчно споделяне на тежестта и че са взети адекватни мерки за ограничаване на неправомерни нарушения в конкуренцията. Следователно Комисията може да обяви, че планът за преструктуриране от януари 2012 г. е в съответствие със съобщението относно преструктурирането.
6.3.5 Мониторинг
(273)
В точка 46 от съобщението относно преструктурирането се посочва, че за да се провери правилното прилагане на плана за преструктуриране, са необходими редовни подробни доклади от държавата членка. Съобразно с това Португалия следва да представя на Комисията такива доклади на всеки шест месеца, считано от датата на настоящото решение.
7. Заключение
(274)
Комисията изразява своето съжаление, че Португалия е приложила неправомерно държавната помощ, посочена в раздел 6.1.2 „Количествена оценка на помощта“, което е в нарушение на член 108, параграф 3 от Договора. При все това, тази помощ наред с останалите мерки за помощ, разгледани в настоящото решение, може да бъде сметната за съвместима ако задълженията, описани в раздел 5.2, са изпълнени,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Следните мерки, приложени от Португалия, представляват държавна помощ:
i.
Заеми, предоставени от CGD преди национализацията;
ii.
Заеми и линии за финансиране, представени от CGD на BPN преди и след продажбата, със или без изрична държавна гаранция;
iii.
Прехвърляне на активи от BPN в ДСП на счетоводна стойност преди и след продажбата;
iv.
Вливане на капитал от държавата на 15 февруари 2012 г.;
v.
Линии за финансиране, които ще се предоставят от CGD, поискани от BIC за комбинираното дружество;
vi.
Право на BIC да прехвърля депозити на цена над […] bps на държавата или да поиска от държавата да плати възнаграждение за разликата; и
vii.
Прехвърляне на държавата на разходи, свързани със съдебни спорове.
2. Мерките за помощ, посочени в параграф 1, са съвместими с вътрешния пазар в светлината на задълженията, посочени в раздел 5.2.
Член 2
В рамките на два месеца от уведомлението за настоящото решение Португалия информира Комисията за предприетите мерки за изпълнение на настоящото решение. В допълнение, Португалия представя подробни доклади за предприетите мерки за изпълнението му, с начало шест месеца от датата на настоящото решение.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Португалската република.
Съставено в Брюксел на 27 март 2012 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. március 27.)
a Portugália által a Banco Português de Negócios (BPN) szerkezetátalakítása érdekében végrehajtott SA.26909 (2011/C) sz. intézkedésekről
(az értesítés a C(2012) 2043. számú dokumentummal történt)
(Csak a portugál nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/660/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
miután a Szerződés 108. cikke (2) bekezdésével összhangban felhívta az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, és tekintettel a benyújtott észrevételekre (1),
mivel:
1. Eljárás
(1)
2008. november 2-án a portugál kormány elfogadta a Banco Português de Negócios, S.A. (a továbbiakban: BPN vagy a bank) részvénytőkéjét alkotó részvények államosításáról szóló törvénytervezetet. A törvényt 2008. november 11-én 62-A/2008. számú törvényként (a továbbiakban: államosításról szóló törvény) hirdették ki. A BPN államosítása nulla EUR-ért, november 12-i hatállyal történt.
(2)
2008. november 5-én a portugál hatóságok tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy a portugál kormány elfogadta a törvénytervezetet. 2008. november 11-én és 13-án tájékoztatták a Bizottságot az államosításról szóló törvény kihirdetéséről.
(3)
A Bizottság haladéktalanul további információt kért a BPN-nek az államosítási eljárás keretében biztosított állami támogatási intézkedésekről, valamint kérte a BPN szerkezetátalakítási tervének benyújtását.
(4)
Portugália előzetesen nem jelentette be az állam által a BPN-nel kapcsolatban foganatosított intézkedéseket. A Bizottságot csak jelentős késéssel, többszöri felszólítás után tájékoztatta ezekről az intézkedésekről.
(5)
Ebben az összefüggésben a Bizottság 2008. november 14-én információt kért a BPN-nek nyújtott konkrét állami támogatási intézkedésekről, valamint kérte a szerkezetátalakítási tervet. A Bizottság ezután 2009. január 5-én és 2009. április 23-án és 29-én emlékeztetőt küldött.
(6)
A portugál hatóságok 2009. január 8-án, április 28-án és június 23-án válaszoltak az információkérésekre, a BPN-nek nyújtott konkrét állami támogatási intézkedésekről és a szerkezetátalakítási tervről azonban nem adtak felvilágosítást. 2009. június 23-i levelükben a portugál hatóságok jelezték, hogy gondolkodnak a BPN eszközei elkülönítésének és a bank értékesítésének lehetőségén.
(7)
A Bizottság 2009. július 17-én, szeptember 4-én és 14-én, november 30-án és 2010. február 5-én, illetve március 16-án megismételte a tájékoztatásnyújtásra vonatkozó kérését.
(8)
A portugál hatóságok 2009. augusztus 14-i válaszukban jelezték, hogy a BPN 2 milliárd EUR összértékű kereskedelmi kötvényt készül kibocsátani, amelyeket állami kezességvállalás mellett a Caixa Geral de Depósitos (CGD) fog jegyezni. Véleményük szerint a kezességvállalás közvetlenül az államosításról szóló törvényből következett, ezért nem minősülhetett állami támogatásnak. 2009. október 12-én a portugál hatóságok további tájékoztatást nyújtottak a CGD és az állam beavatkozásáról. 2009. november 21-én, valamint 2010. február 17-én és 18-án, illetve március 31-én kiegészítő információkat nyújtottak be.
(9)
A portugál hatóságokkal tartott 2010. június 16-i találkozót követően a Bizottság 2010. augusztus 12-én ismételten felkérte a portugál hatóságokat, hogy többek között haladéktalanul nyújtsák be a BPN szerkezetátalakítási tervét. A tervet nem nyújtották be, ennek megfelelően a Bizottság 2010. augusztus 31-én hivatalos emlékeztetőt küldött az EK-Szerződés 93. cikkének (az Európai Unió működéséről szóló szerződés jelenlegi 108. cikkének) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (2) 5. cikkének (2) bekezdése értelmében.
(10)
2010. szeptember 14-én a portugál hatóságok „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA” címmel dokumentumot küldtek (a továbbiakban: a 2010. szeptember 14-i tájékoztató), amely a BPN szerkezetátalakítási tervét és a privatizációs folyamat fő elemeit tartalmazta.
(11)
Miután a Bizottság megállapította, hogy bizonyos adatok továbbra is hiányoznak a 2010. szeptember 14-i tájékoztatóból, 2010. szeptember 29-én levelet intézett a portugál hatóságokhoz, amelyben kiegészítő információkat kért. 2010. november 15-i elektronikus levelükben a portugál hatóságok a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték, amelyet a Bizottság 2010. november 18-i levelében engedélyezett. A portugál hatóságok 2010. november 26-i levelükben és 2011. január 25-i elektronikus levelükben további pontosításokkal szolgáltak.
(12)
2011. február 16-án a Bizottság több kérdésben pontosítást, valamint további adatokat kért. A portugál hatóságok 2011. március 16-án küldték el válaszukat.
(13)
Az egyrészről Portugália és másrészről a Nemzetközi Valutaalap, az Európai Központi Bank és az Európai Bizottság között létrejött egyetértési megállapodás (3)2011. május 17-i aláírását megelőző ülések keretében a Bizottság 2011. április 27-én találkozott a BPN vezetésével. Az egyetértési megállapodás 2011. július végére irányozta elő a BPN értékesítését. Ennélfogva a Bizottság 2011. május 20-án a bank szerkezetátalakítására és a tervezett értékesítési folyamatra vonatkozó információkérést küldött. Mivel a portugál hatóságok elmulasztották a válaszadást, a Bizottság 2011. július 8-án újabb információkéréssel együtt emlékeztetőt küldött azt követően, hogy a sajtó a BPN-nek állami kezességvállalás formájában nyújtott további állami forrásokról számolt be. A portugál hatóságok 2011. augusztus 5-én benyújtották a privatizációs folyamatról szóló áttekintést.
(14)
2011. augusztus 10-én a Bizottság találkozott a portugál hatóságokkal. A portugál hatóságok a találkozón, valamint azt követően 2011. augusztus 28-án további tájékoztatást nyújtottak a Bizottságnak. 2011. szeptember 14-én és október 14-én a Bizottság további felvilágosítást kapott.
(15)
2011. október 24-i határozata (a továbbiakban: a 2011. október 24-i határozat) nyomán a Bizottság SA.26909. számmal megindította a Szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást a BPN-nek és a Banco BIC Português S.A.-nak (a továbbiakban: BIC) nyújtott állítólagos támogatással kapcsolatban (4).
(16)
A 2011. október 24-i határozatot 2011. december 20-án közzétették. Az egy hónapos határidőn belül harmadik féltől nem érkezett észrevétel.
(17)
2011. december 9-én Portugália benyújtotta a Bizottságnak a BIC és a portugál hatóságok között ugyanaznap létrejött keretszerződést (a továbbiakban: keretszerződés).
(18)
2012. január 20-án Portugália megküldte a 2011. október 24-i határozatban tett észrevételekre adott válaszát. Ugyanezen a napon a portugál hatóságok további információkat nyújtottak, amelyek tartalmazták a BPN új szerkezetátalakítási tervét (a továbbiakban: a 2012. januári szerkezetátalakítási terv) és a Bizottság 2011. december 21-i, keretszerződéssel kapcsolatos kiegészítő kérdéseire adott válaszát. Ezt az információt 2012. február 3-án kiegészítették a BIC által készített üzleti és életképességi tervvel, amely a továbbiakban e határozat alkalmazásában a 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerves részének minősül. 2012. február 10-én, 17-én és 23-án további információkat nyújtottak be a Bizottság által a portugál hatóságokhoz intézett 2012. február 8-i, 14-i és 17-i további kérdésekre.2012. március 16-án Portugália egy sor kötelezettségvállalásról biztosította a Bizottságot.
(19)
Az eljárás során számos információcserére, telekonferenciára és találkozóra került sor a portugál állam, a BPN és a Bizottság között.
2. A kedvezményezett és a támogatási intézkedések leírása
2.1. A kedvezményezett bemutatása és nehézségei
(20)
A BPN egy portugáliai székhelyű pénzintézet, amely széles körű banki szolgáltatásokat nyújt. 2008. november 11-én államosították, ekkor 213 leányvállalatból (ezek közül 4 Franciaországban) és hozzávetőleg 2 200 alkalmazottból álló hálózattal, valamint 6,6 milliárd EUR értékű teljes eszközállománnyal rendelkezett, amely a portugál lakossági banki ágazat teljes eszközállománya hozzávetőleg 2 %-ának felelt meg.
(21)
A portugál hatóságok szerint (5) a BPN 2008 nyara óta küszködött likviditási problémákkal és a Moody’s hitelminősítő intézet 2008. július 18-án Baa1 szintről Baa3 szintre leminősítette a BPN-t (6). Míg augusztus végén a BPN likviditási helyzete 316 millió EUR-val pozitív volt, 2008. október 22-re 831 millió EUR értékű súlyos negatív likviditással rendelkezett, és a Portugál Nemzeti Bankban lévő betéti számlájának összege messze elmaradt attól az átlagértéktől, amelyet a jogszabályban előírt határértékeknek való megfelelés érdekében biztosítania kellett volna. Ekkor, 2008 októberében számos kezdeményezés történt azzal a céllal, hogy lehetővé tegyék a bank számára likviditási problémáinak megoldását, és megelőzzék a nemfizetést, különösen egy hitelek formájában nyújtott különleges likviditási támogatással, valamint a Portugál Nemzeti Bank és az állami tulajdonú CGD egyéb műveletei útján. (7).
(22)
Tekintettel a BPN-nél felhalmozódott veszteség mértékére, a portugál hatóságok további likviditási támogatást nem tartottak megvalósíthatónak, figyelembe véve, „hogy mekkora kockázatnak tennék ki” [a Portugál Nemzeti Bankot és a CGD-t] (8). A BPN részvényeseinek tervet kellett benyújtaniuk, de a kormány a Portugál Nemzeti Bank 2008. október 30-án kiadott véleménye alapján nem tartotta megvalósíthatónak a tervet. Mivel a BPN a nagyfokú értékvesztés (9) miatt tovább már nem felelt meg a fizetőképességi követelményeknek, a kormány javasolta a parlamentnek a BPN nulla EUR ért történő államosítását (10). E javaslatot 2008. november 11-én a 62-A/2008. számú törvénnyel (a továbbiakban: államosításról szóló törvény) jóváhagyták.
(23)
A portugál hatóságok szerint az értékvesztést a Portugál Nemzeti Bank által, illetve a 2008 júniusában végzett külső ellenőrzések során észlelt szabálytalanságok és jogellenes gyakorlatok eredményezték, amelyeket a Portugál Nemzeti Bank egy 2009-es jelentése „a csoport vezetésének legmagasabb szintjén elkövetett, tartós és szándékos csalárd magatartásként” jellemzett (11). E gyakorlatok nyomán kivizsgálásokat és számos közigazgatási jogsértési eljárást („processos de contra-ordenação”) indítottak, valamint panaszt nyújtottak be a köztársaság államügyészi hivatalához.
(24)
Az államosításról szóló törvény értelmében a CGD-t bízták meg a BPN irányításával, a BPN irányító testületei tagjainak kijelölésével és azzal, hogy az államosítástól számított 60 napon belül határozza meg a BPN irányítási célkitűzéseit. Az államosításról szóló törvény ezenfelül arról is rendelkezett, hogy a CGD által „az államosítással összefüggésben vagy az állam nevében a BPN-nek nyújtott hitel vagy likviditási segítségnyújtás … állami kezességvállalásban részesül” (12).
2.2. Az államosítást megelőző pénzügyi támogatási intézkedések
(25)
A 2008 novemberében történt államosítását megelőzően a BPN már számos, a portugál hatóságok által „különleges likviditási támogatási intézkedésnek” nevezett pénzügyi támogatási intézkedésben részesült (13). 2010. február 17-én a portugál hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2008. október 30-ig tartó időszakban a BPN összesen 501,6 millió EUR különleges likviditási támogatást kapott a CGD-től és a Portugál Nemzeti Banktól, amely a CGD által a BPN-nek nyújtott, összesen 315 millió EUR értékű négy hitelt (14) és a Portugál Nemzeti Bank által 2008 októberében nyújtott, 186,6 millió EUR-s vészhelyzeti likviditási támogatást (15) tartalmazott.
(26)
Míg a Portugál Nemzeti Bank az államosítást követően visszatérítésben részesült, a CGD által nyújtott négy hitel visszafizetésére csak 2009. március 9-én, a BPN első kereskedelmi kötvényének kibocsátásával került sor.
2.3. Az államosítást követően nyújtott pénzügyi támogatási intézkedések
(27)
2009 márciusában a BPN kereskedelmi kötvényt bocsátott ki a CGD általi garantált jegyzéssel és összesen 2 milliárd EUR értékű állami kezességvállalással. 2009. augusztus 14-én a Bizottságot tájékoztatták ezekről az állami garanciákról.
(28)
2010. február 17-i levelükben a portugál hatóságok megemlítették azt is, hogy 2009. október 27-én a CGD-t felhatalmazták arra, hogy további 1 milliárd EUR értékben jegyezzen kereskedelmi kötvényeket állami kezességvállalással. Ezt követően 2010. június 14-én a Bizottságot elektronikus levélben tájékoztatták arról is, hogy a BPN által kibocsátott és a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalás 4 milliárd EUR-ra emelkedett, mivel 2010 áprilisában a BPN harmadszorra is kereskedelmikötvény-kibocsátást szervezett 1 milliárd EUR összegben, amely kötvényeket a CGD jegyezte.
(29)
Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a BPN 2008. novemberi államosítása és 2011 januárja között folyamatosan igénybe vette a CGD által számára nyújtott pénzpiaci hitelkereteket. 2009. február 28-ára a BPN-nek e három rövid lejáratú eszköz keretében a CGD-vel szemben fennálló tartozása hozzávetőleg 2,2 milliárd EUR-ra emelkedett. A portugál hatóságok által benyújtott adatok szerint ezt az összeget csökkentették a (27) és a (28) bekezdésben szereplő kereskedelmi kötvény kibocsátásával (16).
(30)
2011 júniusára a BPN CGD-vel szembeni, pénzpiaci eszközök tekintetében vett kitettsége hozzávetőleg 1 milliárd EUR-nak felelt meg. Noha a finanszírozást naponta hajtották végre, a portugál hatóságok szerint az strukturális jellegű volt, hosszabb határidőkkel (17), és a 2011. júniusi negyedik, egyben utolsó kereskedelmikötvény-kibocsátással váltották fel, amelynek során két, egyenként 500 millió EUR összegű kötvénycsomagot bocsátottak ki.
(31)
A portugál hatóságok által 2012. február 3-án benyújtott adatok szerint a BPN CGD-vel szemben fennálló tartozásának összege (a kereskedelmikötvény-kibocsátások kivételével) 2011. december 31-én 433,7 millió EUR, 2012. január 31-én pedig 232 millió EUR volt.
1. táblázat
A BPN CGD-től kapott likviditásának áttekintése, 2011. december 31-én
Explicit állami kezességvállalással
CGD hitelek
(explicit állami kezességvállalás nélkül)
Összesen
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Különleges célú gazdasági egységek (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Összesen
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Forrás: portugál hatóságok
(32)
Megjegyzendő, hogy az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében a portugál állam kezességet vállal az államosítással összefüggésben a CGD által a BPN-nek nyújtott likviditási hitelkeretre.
(33)
Ennélfogva egyértelmű, hogy az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése, valamint a gazdasági és pénzügyi államtitkár által kiadott számos utasítás értelmében az 1. táblázatban szereplő valamennyi összeg állami kezességvállalásban részesül. Az állami kezességvállalásokért fizetendő ellentételezés mértékét évi 0,2 %-ban állapították meg.
2.4. A BPN szerkezetátalakítása
(34)
2010. szeptember 16-án a portugál hatóságok benyújtották 2010. szeptember 13-i első szerkezetátalakítási tervüket (a továbbiakban: „a 2010. évi szerkezetátalakítási terv”) a Bizottságnak.
(35)
A portugál hatóságok ebben a tervben arra irányuló szándékukról tájékoztattak, hogy a BPN-t jó bankra és rossz bankra osztják fel, majd a jó bankot megpróbálják értékesíteni.
(36)
Az állam nyílt ajánlattételi eljárás keretében kívánta értékesíteni a „jó bankot”, a BPN S.A.-t, amely a tervek szerint kizárólag lakossági bank lett volna. Az eljárást pályázati felhívás alapján kívánták lefolytatni, amelynek leírását („Caderno de Encargos”) a portugál hatóságok 2010. augusztus 16-án jóváhagyták (19).
(37)
A 2010. évi szerkezetátalakítási terv értelmében a reprivatizáció nem érintette volna a BPN bizonyos eszközeit és kötelezettségeit, amelyek három új különleges célú gazdasági egységhez, a Parvaloremhez, a Parupshoz és a Parparticipadashoz kerültek volna át. E különleges célú gazdasági egységek kezdetben a BPN-en belül maradtak volna, és az értékesítést követően az államhoz kerültek volna. A kölcsönöket és hiteleket a Parvaloremre, az ingatlan- és a befektetési alapokat a Parupsra, a leányvállalatokat pedig a Parparticipadasra ruházták volna át. A portugál hatóságok a különleges célú gazdasági egységekhez átkerülő eszközök teljes összegét 3,885 milliárd EUR-ra értékelték, amelyből 2,507 milliárd EUR a Parvaloremhez, 1,228 milliárd EUR a Parupshoz és 150 millió EUR a Parparticipadashoz került.
(38)
A hiteleket névértéken ruházták át, a befektetési jegyeket, értékpapírokat és ingatlanokat vételáron, míg a BPN tulajdonában lévő vállalatokat könyv szerinti értékükön kívánták átruházni. A portugál hatóságok szerint a teljes értékvesztés becsült összege 2010 decemberében 1,798 milliárd EUR-nak felelt meg, az alábbiak szerinti bontásban: i. hitelek: 1,474 milliárd EUR; ii. ingatlan: 16 millió EUR; iii. befektetési jegyek: 247 millió EUR; valamint iv. értékpapírok: 61 millió EUR. A portugál hatóságok által 2012. január 20-án benyújtott tájékoztatás szerint ezek az eszközök 2010. december 23-án és 30-án kerültek a különleges célú gazdasági egységekhez (20). A különleges célú gazdasági egységek azonban 2012. február 15-ig a BPN-en belül maradtak; ekkor kivonták azokat a BPN-ből, és egy másik, állami irányítás alatt álló vállalathoz kerültek.
(39)
A portugál hatóságok szerint az eszközöket objektív kritériumok alapján ruházták át a különleges célú gazdasági egységekre, figyelembe véve az értékveszteség nagyságát és azt, hogy az államosítást követően egyes tevékenységek (fogyasztói hitelek, befektetési bank, eszközkezelés, befektetési alapok kezelése, biztosítás és nemzetközi kereskedelem) nem tartoztak a BPN alaptevékenységéhez. A BPN olyan, tisztán lakossági bankként kívánta újrapozicionálni magát, amelyet kevésbé érint a nagykereskedelmi finanszírozás bizonytalanságának kockázata.
(40)
A különleges célú gazdasági egységek az eszközök felvásárlását két, összesen 3,895 milliárd EUR értékű finanszírozási keret révén finanszírozták, amelyek a CGD által megvásárolt 3,1 milliárd EUR értékű, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kötvényt és 795 millió EUR összértékű, zálogjoggal terhelt eszközt tartalmaztak. Az eszközök különleges célú gazdasági egységeknek történő értékesítéséből származó bevételek lehetővé tették, hogy a BPN visszafizesse a CGD-től kapott 3,9 milliárd EUR-s finanszírozást - 3,6 milliárd EUR-t az eredetileg 4 milliárd EUR értékű kereskedelmi kötvényekből (tehát 400 millió EUR-nyi, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kereskedelmi kötvényt továbbra sem fizetett vissza a BPN), valamint 300 millió EUR-nyi rövid lejáratú pénzpiaci hitelt.
(41)
Az eszközátruházást követően a BPN mérlegfőösszege hozzávetőleg 30 %-kal csökkent.
(42)
A portugál hatóságoktól kapott tájékoztatás szerint annak érdekében, hogy a BPN teljesítse a jogi és szabályozási követelményeket (azaz, hogy elérje a 2011-re előírt 9 %-os alapvető tőkét (21)), és tekintettel arra, hogy a BPN saját tőkéje várhatóan az eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházását követően is negatív lenne, az államnak 417 millió EUR-val fel kellett volna tőkésítenie a BPN-t (22).
(43)
A Portugália által meghirdetett ajánlatban a BPN-ért fizetendő alapárat (amely nem tartalmazta a különleges célú gazdasági egységekre átruházandó eszközöket) a harmadik fél szakértők, a Deloitte ([…] (23) millió EUR-s) és a Deutsche Bank ([…] millió EUR-s) értékelése alapján 171,1 millió EUR összegben rögzítették. Eközben a BPN új, CGD által biztosított vezetése megkezdte a bank szerkezetátalakítási folyamatát. 2008 decembere és 2010 decembere között a működési költségeket [1-10] %-kal csökkentették; és annak érdekében, hogy kizárólag lakossági, kereskedelmi banki szolgáltatásokat nyújtó bankká alakítsák, szűkítették a BPN tevékenységi körét. A tevékenység szűkítését részben a betétek államosítást követő csökkenése, részben pedig a három különleges célú gazdasági egységre történt eszközátruházás eredményezte. Ezek az intézkedések a 2009. évi [150-250] millió EUR-hoz képest 2010-ben [50-150] millió EUR-ra csökkentették a veszteségeket. 2009 eleje óta az új vezetés a bank arculatának és termékkínálatának javítása céljából […] új termékeket vezetett be és kampányokat indított. Az új vezetés a kockázatkezelést és a bank belső irányítási rendszereit javítani kívánó intézkedéseket is végrehajtott.
(44)
Az első két privatizációs felhívásra 2010. szeptember 30-i és november 30-i határidőig nem jelentkeztek érdeklődők.
(45)
Miután az ajánlattételi eljárás nem járt sikerrel, 2011 januárjában Portugália jelezte a BPN szerkezetátalakítására vonatkozó szándékát, amelynek során egy új, a CGD-től független igazgatóság kinevezésével a CGD-től függetlenebbé kívánta tenni a BPN-t. Ugyancsak fel kívánta gyorsítani a BPN működésének helyreállítását a bank márkájának és vállalati arculatának átalakításával és a helyreállítási terv költségcsökkentések és a kereskedelmi dinamika fokozása útján történő megvalósításával. Többszöri felszólítás ellenére sem érkezett azonban naprakésszé tett szerkezetátalakítási terv a Bizottsághoz.
(46)
A 2011. május 17-i egyetértési megállapodásban a kormány vállalta, hogy új privatizációs eljárást indít.
(47)
A portugál hatóságok az egyetértési megállapodásban kötelezettséget vállaltak arra, hogy „beindítják a Banco Português de Negócios (BPN) gyorsított eljárásban történő értékesítését, minimális ár megszabása nélkül”. E célból a versenyjogi szabályok szerinti jóváhagyásra új tervet nyújtanak be az Európai Bizottsághoz. A cél, hogy legkésőbb 2011. július végére találjanak vevőt. Az értékesítés előmozdítása érdekében három meglévő, a bank nemteljesítő és alaptevékenységéhez nem tartozó eszközeit birtokló különleges célú gazdasági egységet különítettek el a BPN-től, és a lehetséges vevőkkel folytatott egyeztetések részeként további eszközöket ruházhatnak át ezekre az egységekre. Ahhoz, hogy vonzóbbá váljon a befektetők számára, a BPN újabb, még nagyratörőbb, horizontális költségcsökkentési intézkedéseket tartalmazó programot indít. Amint megoldás születik, az állam az adott időpontban meghatározandó ütemezés szerint átveszi a CGD BPN-nel szembeni, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó követeléseit és a kapcsolódó különleges célú gazdasági egységek mindegyikét (24).
(48)
2011. május elején harmadszor is meghirdették a privatizációt minimális ár nélkül annak érdekében, hogy az egyetértési megállapodásnak megfelelően 2011. július 31-re vevőt találjanak a BPN-re.
(49)
Ajánlattételi eljárást folytattak le, amelynek során több potenciális érdeklődő vevővel is felvették a kapcsolatot. Elkészült a befektetési lehetőségek áttekintése is. Ennek értelmében az érdekelteknek a BPN-részvények 100 %-ára kellett ajánlatot tenniük, de kérhették, hogy további eszközök és kötelezettségek is kikerüljenek a BPN mérlegéből. Kérhettek magasabb összegű feltőkésítéssel járó forgatókönyveket is. A BPN és a potenciális ajánlattevők aláírták az eljárás szabályait meghatározó megállapodást, amely lehetővé tette számukra, hogy belépjenek a 2011. június 15-én 5 hétre létrehozott titokszobába.
(50)
2011. július 20-ig négy kötelező erejű ajánlatot nyújtottak be Ezeket az ajánlatokat a CGD és a BPN igazgatóságai megvizsgálták és 2011. július 25-én benyújtották véleményüket a részvényesnek - az államnak.
(51)
A négy kötelező erejű ajánlatot benyújtó ajánlattevőből hármat kizártak. A portugál hatóságok szerint két ajánlattevő (a Montepio és az Aníbal Ribeiro) nem teljesítette a BPN-nel kötött megállapodásban szereplő követelményeket (25). A Montepio a BPN részvényeinek felvásárlására nem, mindössze a kiválasztott eszközökre és kötelezettségekre tett ajánlatot, míg az Aníbal Ribeiro nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot arra, hogy rendelkezik egy bank irányításához szükséges vezetési és pénzügyi kapacitással. A harmadik, a NEI (26) által tett ajánlat megfelelt a megállapodás követelményeinek, azonban nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték arra vonatkozóan, hogy az ajánlattevő alkalmas a bank vezetésére és rendelkezik a BPN későbbi tőkeigényeinek teljesítéséhez szükséges pénzügyi kapacitással.
(52)
Az ajánlattételi eljárás során benyújtott egyetlen érvényes ajánlat alapján, amelyet 2011. július 20-án a BIC tett (a továbbiakban: a BIC 2011. július 20-i ajánlata), a kormány 2011. július 31-én úgy határozott, hogy a továbbiakban kizárólagos tárgyalásokat folytat a BIC-vel
(53)
A Portugál Nemzeti Bank 2007. október 9-én felhatalmazta a BIC-t arra, hogy kereskedelmi banki tevékenységet folytasson, és a főként a vállalati és magán banki szolgáltatások területén aktív bank 2008 májusában megkezdte tényleges működését Portugáliában. A BIC főrészvényesei egy angolai befektetői csoport, valamint portugál részvényesek, például az Amorim Projectos SGPS, SA (amely 25 %-os részesedéssel rendelkezik). 2010 decemberében a BIC forgalma 389 millió EUR volt, 1 milliárd EUR értékű teljes eszközállománnyal, 2011. március 31-én pedig 32 millió EUR-s tőkével és 7 bankfiókkal rendelkezett. A Portugália által benyújtott adatok szerint a BIC piaci részesedése azokban a piaci szegmensekben, amelyekben tevékenységet folytat, kevesebb mint1 % (27).
(54)
A portugál hatóságok tájékoztatása szerint a BIC 2011. július 20-i ajánlatát (28) követően a BIC-vel folytatott tárgyalások a BPN BIC-nek történő értékesítésről szóló keretszerződés 2011. december 9-i aláírásával zárultak le (29).
(55)
A BIC 2011. július 20-i ajánlata mindössze általános feltételeket határozott meg és az alábbiakat írta elő:
i.
állami feltőkésítés annak érdekében, hogy a BPN a [9-18] % alapvető tőkemegfelelési mutatónál [100-300] millió EUR-val magasabb szintet érjen el;
ii.
a hitelkölcsönök egy, a BIC által kiválasztandó részének kivonása a [110-150] %-os hitel-betét arány elérése érdekében;
iii.
a hozzávetőleg […] millió EUR-s küszöbérték (a BPN általi hitelezés becsült szintje) feletti valamennyi nemteljesítő hitel BPN-ről való átruházása;
iv.
a BIC jogosult arra, hogy további olyan eszközöket és kötelezettségeket (például hitelintézeteknek nyújtott kölcsönöket, pénzügyi eszközöket, ingatlaneszközöket, néhány céltartalékot, egyéb eszközöket és kötelezettségeket) vonjon ki a BPN mérlegéből, amelyekre rendes tevékenységi köre nem terjed ki;
v.
a BIC által kiválasztott, piaci feltételeket nem biztosító betétek BPN-ről történő átruházása;
vi.
a CGD legfeljebb [150-650] millió EUR-s pénzügyi keretet nyújt a BIC számára […] évre, […] havi Euribor-kamatlábnak megfelelő hitelkamatláb mellett. Ezt az összeget megemelik, amennyiben a betétek összege […] milliárd EUR alá csökken;
vii.
(az összesen hozzávetőleg 1 600 alkalmazott közül) a BPN 500-600 alkalmazottjának, valamint a bankhoz tartozó vagy legfeljebb 12 hónapos lejárati idejű lízingszerződéssel rendelkező létesítményekben található 160-170 bankfiók megtartása;
viii.
a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra;
ix.
a BIC által fizetendő 30 millió EUR-s vételár.
(56)
A hozzávetőleg öt hónapig tartó tárgyalásokat követően a keretszerződés az alábbiakról rendelkezett:
i.
állami feltőkésítés annak érdekében, hogy elérjék a minimális és a BIC számára szükséges további tőkeszintet - a BIC-nek a mérleg általa javasolt kiigazítását követően összesen [200-400] millió EUR összegű tőkére volt szüksége (30);
ii.
a BPN hitelei egy részének kivonása azokon a hiteleken felül, amelyeket 2010. december 30-i hatállyal már átruháztak a különleges célú gazdasági egységekre (31). A további hitelek kivonása lehetővé tenné a [110-150] %-os hitel-betét arány elérését. A [110-150] %-os arányt a BIC 2011. július 20-i ajánlatában határozták meg;
iii.
a BIC jogosult arra, hogy további eszközöket és kötelezettségeket (például hitelintézeteknek nyújtott kölcsönöket, pénzügyi eszközöket, ingatlaneszközöket, néhány céltartalékot, egyéb eszközöket és kötelezettségeket) vonjon ki a mérlegből;
iv.
a BIC jogosult […] hónapon belül visszaadni a legalább […] napig nemteljesítő hiteleket (a BIC által kiválasztott, a meglévő betétekkel kompenzált teljes hitelportfólió nominális értékének legfeljebb […]-áig) a céltartalékok ([…] millió EUR (32)) szintjét meghaladó összegben (33);
v.
a BIC jogosult a vonatkozó referencia-kamatláb (34) értékét legalább […] bázisponttal meghaladó árú betétek átruházására vagy arra, hogy a különbözetet ellentételezés formájában megkapja az államtól (35);
vi.
a BIC az adásvétel lezárása előtt jogosult kérvényezni a BPN egyéb eszközeinek és kötelezettségeinek, például a hitelintézeteknek nyújtott kölcsönök, a fizikai és pénzügyi eszközök stb. átruházását;
vii.
a CGD legfeljebb [150-350] millió EUR-s pénzügyi keretet (36) nyújt a BIC számára [ 2013]-ig, […] bázispont-különbözettel növelt […] havi Euribor-kamatlábnak megfelelő hitelkamatláb mellett. Ez a pénzügyi keret hozzáférhetővé válik, ha a BPN betéteinek összege […] milliárd EUR alá csökken;
viii.
a folyamatban lévő, három évig állami kezességvállalás hatálya alá tartozó kereskedelmikötvény-programra vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása a CGD-nél [ 2013]-ig, de a CGD arra irányuló kötelezettségvállalásával, hogy […] előtt nem hívja le a hitelt;
ix.
a BPN alkalmazottai hozzávetőleg felének (a hozzávetőleg 1 600-ból legalább 750 alkalmazott) megtartása. Az állam fedezi a BIC által át nem vett bankfiókok bezárásnak és az elbocsátott vagy áthelyezett alkalmazottaknak fizetendő kártérítés teljes költségét;
x.
a peres ügyek kockázatával kapcsolatos költségek átruházása az államra;
xi.
a BIC által fizetendő 40 millió EUR-s vételár;
xii.
a BPN által a következő öt évben szerzett, összesen 60 millió EUR-t meghaladó összegű bevételből származó (adózás utáni) nettó nyereség 20 %-ának az állammal való megosztására vonatkozó árzáradék;
xiii.
a BIC arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy öt évig nem fizet a BPN-hez kötődő osztalékot vagy azzal egyenértékű juttatást a részvényesek számára.
(57)
A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BPN BIC-nek történő értékesítéséből egyesüléssel létrejövő gazdasági egység (a továbbiakban: az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) az alapforgatókönyv, illetve egy kevésbé kedvező forgatókönyv szerint is […] év után nyereséges lesz. A becslések szerint ennélfogva az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység alapvető tőkemegfelelési mutatója az ötödik év után az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kockázattal súlyozott eszközeinek az első év végén elért [10-15] %-áról […] %-ára fog csökkenni. A tervezett esés okai a BIC által végrehajtott szerkezetátalakítással kapcsolatos első évi negatív eredmények és a bank tevékenységének fokozása abban a tekintetben, hogy átméretezik azt annak érdekében, hogy a gazdaságnak történő több hitel nyújtásával visszanyerhesse életképességét. A szerkezetátalakítás részét fogják képezni a bank fiókjaival és arculatával, a folyamatok, az eljárások és a szervezés integrációjával, valamint az IT-vel kapcsolatos befektetések. A tervek szerint a tőkearányos jövedelmezőség (ROE) az első évi - [1-5] %-ról az 5. évre + [1-5] %-ra fog nőni, míg az eszközarányos jövedelmezőség (ROA) az első évi - [0-2] %-ról az 5. évre várhatóan + [0-2] %-ra emelkedik majd.
(58)
Nagyobb arányú nemteljesítő hitelekkel és magasabb finanszírozási költségekkel jellemzett, kevésbé kedvező forgatókönyv esetén az alapvető tőke aránya az 1. évi [10-15] %-ról az 5. évre várhatóan [8-12] %-ra csökken majd.
(59)
Végül 2012. február 15-én a portugál állam 600 millió EUR-s tőkét juttatott a BPN-nek (37).
3. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításának indokolása
(60)
2011. október 24-i határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy:
-
a BPN a vevővel történő egyesüléssel létrejövő gazdasági egységként életképes;
-
a BPN-nek nyújtott támogatás a minimális összegre korlátozódott és a BIC-nek történt értékesítés a felszámoláshoz képest a legkevésbé költséges lehetőség volt;
-
a verseny torzulását korlátozó intézkedések elegendőek voltak; és
-
az értékesítési folyamat a vevőnek nyújtott támogatást vont maga után.
4. Az érdekelt felek észrevételei
(61)
A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől.
5. A portugál állam álláspontja
5.1. A portugál állam 2011. október 24-i határozattal (az eljárás megindításáról szóló határozattal) kapcsolatos álláspontja
(62)
A portugál hatóságok kijelentik, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv összhangban van a szerkezetátalakítási közleménnyel. E terven felül a portugál hatóságok 2012. január 20-i levelükben a 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos számos észrevételt is benyújtottak.
(63)
A portugál hatóságok véleménye szerint a BPN-nek nyújtott intézkedések három típusa nem minősül állami támogatásnak:
(64)
Először is, Portugália kijelenti, hogy a BPN-nek az államosítás előtt nyújtott támogatási intézkedések, azaz a vészhelyzeti likviditási támogatás és a 2008 októberében a CGD által nyújtott négy hitel nem tartalmaz állami támogatást. Portugália azzal érvel, hogy a vészhelyzeti likviditási támogatást a Portugál Nemzeti Bank független módon nyújtotta, büntetőkamattal és a BPN általi fedezettel. A CGD 2008. októberi hiteleit piaci feltételek mellett, versenyképes kamatlábbal és megfelelő kezességvállalásokkal nyújtotta, és ennek megfelelően azok nem juttatták gazdasági előnyhöz a BPN-t.
(65)
Másodszor, Portugália tagadja, hogy a BPN államosítását követően a CGD által a BPN-nek nyújtott finanszírozás (bankközi pénzpiaci műveletek és a kereskedelmi kötvények CGD általi jegyzése) állami támogatást érintett. Portugália érvei szerint ezek kereskedelmi tranzakciók voltak, amelyek feltételei azonosak voltak a körültekintő befektetők által egy piacgazdaságban végrehajtott hasonló tranzakciókéval. Ennélfogva ezek nem juttatták gazdasági előnyhöz a BPN-t.
(66)
Végül, a portugál hatóságok véleménye szerint a BIC a BPN vevőjeként szintén nem részesült állami támogatásban. A portugál hatóságok érvei szerint az értékesítési folyamat átlátható, objektív és megkülönböztetésmentes volt. Gazdasági szempontból a BIC tette világszinten a legjobb ajánlatot, amely ennélfogva a piaci árat tükröző ajánlatnak tekintendő. A 2011. december 9-én aláírt keretszerződés javarészt tükrözte a BIC 2011. július 20-i ajánlatának feltételeit. A portugál hatóságok továbbá úgy vélik, hogy a negatív eladási ár ellenére az értékesítés egyetlen alternatívája (a BPN felszámolása) esetén az államnak nagyobb pénzügyi terhet kellett volna vállalnia, és veszélybe került volna a nemzeti pénzügyi rendszer stabilitása.
(67)
Portugália ugyanakkor elismeri, hogy a BPN-nek nyújtott intézkedések némelyike állami támogatásnak minősül. Ezek a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalás, a kiválasztott eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházása 2010-ben, a BPN 2012. február 15-i feltőkésítése az értékesítés céljából, valamint a BIC-nek történő tervezett értékesítéssel összefüggésben nyújtott néhány intézkedés (például a kereskedelmikötvény-programra vonatkozó állami kezességvállalás, amely az értékesítést követően is fennmarad).
(68)
Portugália érvei szerint továbbá valamennyi állami támogatásnak minősülő intézkedés összhangban van az uniós joggal, mivel azok a portugál gazdaságban bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére irányulnak, a Szerződés 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően.
(69)
Portugália szerint a 2012. januári szerkezetátalakítási terv lehetővé teszi a BPN számára, hogy további támogatások nélkül állítsa helyre hosszú távú életképességét. Először is, az állam elvégezte a BPN szerkezetátalakítását az eszközök szétválasztásával és egyes eszközök különleges célú gazdasági egységekre történt átruházásával, valamint piaci jelenlétének több mint 50 %-os csökkentésével és a lakossági banki alaptevékenységéhez nem tartozó tevékenységek felfüggesztésével, továbbá különböző kockázatkezelési intézkedések és körültekintő kereskedelempolitika révén. Másodszor, a BIC-vel kapcsolatos előrejelzések szerint a BPN BIC általi felvásárlását követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység pozitív eredményeket fog elérni […] a szerkezetátalakítási terv, mind az alapforgatókönyv, mind egy kevésbé kedvező forgatókönyv esetén. Harmadszor, a negatív eladási ár elfogadható, mivel a felszámolás költségesebb az állam számára és veszélyeztetné a pénzügyi stabilitást.
(70)
Portugália úgy véli, hogy az intézkedések a minimálisan szükséges szintre korlátozódnak annak érdekében, hogy biztosítsák a portugál pénzügyi ágazat stabilitását és helyreállítsák a BPN életképességét.
(71)
Portugália továbbá azzal érvel, hogy az értékesítési forgatókönyv az egyetlen alternatívát jelentette a költségesebb felszámolási forgatókönyvvel szemben. Egyéb lehetőségek (a CGD-vel való egyesülés és a különálló szerkezetátalakítás) nem tennék lehetővé nettó jelenértéken számolva elegendő forrás előteremtését ahhoz, hogy megtérüljön a kezdeti szükséges befektetés. Portugália szerint a BIC-nek történő értékesítés becsült költsége […] millió EUR és […] millió EUR között van (nem számítva egyes későbbi előre nem látott kiadások lehetséges hatását, amelyekre Portugália szerint nem fog sor kerülni), amely alacsonyabb, mint a számos forgatókönyv keretében megvalósítható felszámolás költsége.
(72)
Portugália szerint továbbá a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvényekre tett kezességvállalás révén a BPN-nek az államosítást követően nyújtott likviditás szükséges volt ahhoz, hogy biztosítsák a bank folyamatos működését a szerkezetátalakítás során.
(73)
Tekintettel a különleges célú gazdasági egységekre átruházott eszközök kiválasztására, Portugália úgy véli, hogy azt objektív kritériumok alapján, és azzal a céllal hajtották végre, hogy elősegítsék a BPN hosszú távú életképességét, valamint érdekeltté tegyék a potenciális vevőket a reprivatizációs eljárásban. Portugália kijelenti továbbá, hogy a BIC-nek történő értékesítés keretében végrehajtott további eszközátruházások megfelelők a BPN jövőbeli életképességének biztosításához, és az értékesítést lehetővé tevő minimálisan szükséges szintre korlátozódnak.
(74)
Portugália kijelenti, hogy a BPN javára 2012. február 15-én végrehajtott tőkeemelés a tervek szerint biztosítja, hogy a BPN-nél nem jelentkezik tőkehiány a 2012. januári szerkezetátalakítási terv által lefedett időszak alatt. A terv alapvető tőkére vonatkozó előrejelzései értelmében ez a tőkemegfelelési mutató az alapforgatókönyv szerint 2016-ban várhatóan [10-15] %-ra, kevésbé kedvező forgatókönyv esetén pedig [8-12] %-ra csökken, szemben a 2012 végétől hatályba lépő 10 %-os minimálisan kötelező szinttel. Portugália megállapítja továbbá, hogy a BIC által egy nyílt és átlátható, minimális ár nélküli értékesítési eljárásban ajánlott értékesítési feltételek a BPN jövőbeli életképességének biztosításához minimálisan szükséges feltételek, mivel a felszámolás költségesebb lenne az állam számára és veszélyeztethetné a pénzügyi stabilitást.
(75)
Portugália kijelenti továbbá, hogy a BPN korábbi részvényesei, és maga a BPN is kellő mértékben viselte vagy fogja viselni a szerkezetátalakítási folyamat költségeit, biztosítva így a megfelelő tehermegosztást. A BPN korábbi részvényesei nem részesültek az államosítás miatti kártérítésben, és a bankba befektetett tőkéjüket teljes mértékben elveszítették.
(76)
Portugália azonban úgy véli, hogy nem helyénvaló teherviselést kérni azoktól az ügyfelektől, akik alárendelt kölcsönökkel járultak hozzá a BPN-hez, tekintettel az ilyen eszközök értékesítésének különleges körülményeire […]. Egyes esetekben a termékek technikai jellemzői miatt a BPN nem utasíthatja vissza, hogy tőke-visszatérítési célú kamatot fizessen az ügyfeleknek.
(77)
Portugália úgy véli, a BPN jelentősen hozzájárul a szerkezetátalakítási folyamathoz is, mivel vezetését az államosítást követően lecserélték, kereskedelmi és kockázatkezelési politikáját jelentősen átalakították, tevékenységét pedig több mint 50 %-kal csökkenteni fogják.
(78)
Portugália elismeri, hogy eszközeinek a különleges célú gazdasági egységekre könyv szerinti értéken történt átruházása az eszközök valós gazdasági értékénél magasabban és az államnak nyújtott ellentételezés nélkül történt. Portugália azonban úgy véli, hogy a BPN saját hozzájárulását a nulla EUR-ért történő államosítás révén biztosították, amelyet mélyreható szerkezetátalakítás követett. Portugália úgy véli, hogy az eszközök különleges célú gazdasági egységekbe történő szétválasztásából eredő bármely előny a BPN javára részben ellensúlyozható a bankért fizetett reprivatizációs árral, amely a lehető legmagasabb volt. Portugália továbbá úgy véli, hogy az állami kezességvállalás ellentételezése megfelelő. Annak ellenére, hogy az ellentételezés alacsonyabb (évi 0,2 %) a kormánygaranciák esetében kötelezőnél (38), valamennyi lehetséges további bevétel, amelyre a BPN a szerkezetátalakítási folyamat során szert tesz (vagy valamennyi fel nem merülő kiadás) előnyös az állam számára, amely jelenleg a BPN-részvények kizárólagos tulajdonosa.
(79)
A BPN javára 2012. február 15-én végrehajtott tőkeemelést illetően Portugália megjegyzi, hogy az nem változtatja meg a BPN részvényesi szerkezetét, és hogy a tőke legalább részben visszanyerhető a BPN értékesítéséből, mivel az segít elkerülni a még magasabb felszámolási költségeket.
(80)
Portugália ezenkívül úgy véli, hogy az állam által elfogadott vagy elfogadni kívánt intézkedések nem torzítják a versenyt. Portugália rámutat arra, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kevesebb mint 1 %-os piaci részesedéssel fog rendelkezni ([0-1] %-os piaci részesedés a banki ágazatban, ez 14. az ügyfeleknek nyújtott hitelek, és 15. a betétek tekintetében). Ezenfelül nem valószínű, hogy az intézkedések kedvezőtlen hatást gyakorolnak a külföldi bankok belföldi piacra történő belépésére, hiszen ez már abból nyilvánvaló, hogy a BIC tulajdonosa egy angolai pénzügyi csoport. Portugália szerint továbbá morális kockázatról sincs szó, mivel a bankot államosították, vezetését leváltották, részvényesei nem részesültek kártérítésben, és a bank mélyreható szerkezetátalakításon ment keresztül.
(81)
Portugália továbbá úgy véli, hogy az eljárás során hozott néhány intézkedés megfelelő és elégséges lenne a verseny torzulásának megakadályozásához. A BPN piaci jelenléte korlátozott volt az államosítást megelőzően (a 9. legnagyobb bank Portugáliában, a piactól függően [1-5] % és [1-5] % közötti piaci részesedéssel), szerkezetátalakításon ment keresztül, és piaci jelenléte - a lakossági banki szolgáltatásokra átállítva - több mint 50 %-kal csökkent. Az államosítás a korábbi részvényesek kártérítése nélkül történt, és az államosítást követően megváltoztatták a BPN kereskedelmi stratégiáját és kockázatkezelési politikáját.
(82)
A portugál hatóságok kijelentik továbbá, hogy a BPN-t nyílt és átlátható folyamat során értékesítették. Végül, a BIC 2016-ig nem fizethet osztalékot, ami garantálja, hogy a BPN-nek nyújtott pénzügyi támogatás a bank hosszú távú életképességének biztosítását szolgálja. Az állam és a BIC között létrejött, a(z) […] millió EUR-t meghaladó eredményekre vonatkozó haszonmegosztási megállapodás lehetővé teszi az állam számára, hogy részben visszanyerje a bank szerkezetátalakítási költségeit. A portugál hatóságok szerint a BIC arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy kereskedelmi kommunikációjában nem említi az állami támogatás tényét, biztosítja, hogy a támogatást nem használják a versenytársak károsítására. A bankok szerkezetátalakítására vonatkozó bizottsági útmutatásban előirányzott további lehetséges kötelezettségvállalásoknak (például a piacnyitást elősegítő intézkedéseknek, a piaci részesedés korlátozásának és további eszközök és tevékenységek elidegenítésének) a BPN szerkezetalakításával összefüggésben nincs helye.
5.2. A portugál állam kötelezettségvállalásai
(83)
A szerkezetátalakítási terv végrehajtását illetően a portugál hatóságok az alábbi kötelezettségeket vállalják:
(84)
A BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója a Banco BIC-nek történő értékesítés napján nem fogja meghaladni a [10-18] %-ot.
(85)
Amennyiben a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység úgy dönt, hogy az értékesítést követően hitelt ad vissza az államnak vagy bármely állami irányítás alatt álló egységnek, az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10-18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak.
(86)
A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység [ 2013] után nem lesz jogosult arra, hogy nemteljesítő hiteleket ruházzon át az államra vagy bármely állami irányítás alatt álló egységre.
(87)
A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a (84) bekezdésben szereplő feltételeknek megfelelően kizárólag akkor ruházhatja át a nemteljesítő hiteleket az államra vagy bármely állami irányítás alatt álló egységre, ha a BPN elszámolásaiban az értékesítés napján rendelkezésre álló valamennyi céltartalékot kimerítette.
(88)
A keretszerződésben a BPN kereskedelmikötvény-programjával összefüggésben meghatározott és az állami kezességvállalás hatálya alá tartozó meglévő [150-500] millió EUR-s hitelkeretet nem hosszabbítják meg az értékesítés napjától számított […] éven túl.
(89)
A CGD által a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeretért fizetendő ellentételezés mértékét legalább […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábon állapítják majd meg.
(90)
2016. december 31-ig Portugália kérvényezni fogja a Bizottság előzetes jóváhagyását a CGD vagy az állam által az értékesítést követően a Banco BIC-nek vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott bármely hitelkeret vagy kezességvállalás odaítélése előtt.
(91)
A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység 2016. december 31-ig nem vásárol fel vállalkozásokat, kivéve, ha a Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység összes felvásárlása bruttó halmozott vételárának egy pénzügyi évre eső teljes összege nem haladja meg a(z) […] millió EUR-t. Az ilyen felvásárlások bruttó halmozott vételárát a felvásárlásokkal összefüggő tartozás átvállalását vagy átruházását figyelmen kívül hagyva számítják ki.
(92)
2016. december 31-ig a Banco BIC, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység és Portugália nem érvényesíthet semmilyen vételi opciós jogot a BPN által az értékesítés napját megelőzően kibocsátott alárendelt kölcsönökkel kapcsolatban.
(93)
A Banco BIC és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem utal az állami támogatás igénybevételére a reklámkampányaiban és a befektetőkkel folytatott kommunikáció során.
6. Értékelés
6.1. A támogatás megléte
(94)
A Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. Ebből következik, hogy egy állami intézkedés állami támogatásnak minősül, amennyiben teljesíti az alábbi négy (kumulatív) kritériumot:
-
állami források;
-
szelektív előny;
-
versenytorzító hatás; és
-
a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás
6.1.1. A BPN és az értékesítést követő gazdasági tevékenység javára hozott intézkedések
6.1.1.1. Az államosítás előtt nyújtott intézkedések
(95)
Portugália érvei szerint az államosítás előtt a BPN-nek nyújtott intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak. Az intézkedések a vészhelyzeti likviditási támogatást és a CGD által a BPN államosítását megelőzően, 2008 októberében és novemberében nyújtott négy hitelt tartalmazzák.
(96)
A vészhelyzeti likviditási támogatást illetően, amint azt a portugál hatóságok a 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos észrevételeikben megállapították, az államosítás előtt a BPN-nek nyújtott vészhelyzeti likviditási támogatásról a Portugál Nemzeti Bank önállóan határozott, büntetőkamatlábbal és a BPN által biztosított fedezettel, állami kezességvállalás nélkül.
(97)
A vészhelyzeti likviditási támogatási keret odaítélésekor (2008. október 17-én és 27-én) még nem született döntés a BPN fizetőképességéről és államosításáról (mivel ezeket a döntéseket csak 2008. november elején hozták meg). A vészhelyzeti likviditási támogatás nem egy nagyobb támogatáscsomag részét képezte, hanem a Portugál Nemzeti Bank rendes tevékenysége részeként nyújtott likviditást.
(98)
A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy a bankokról szóló közleménnyel összhangban a Portugál Nemzeti Bank BPN számára nyújtott vészhelyzeti likviditási támogatása állami támogatást nem tartalmazott (39).
(99)
A CGD által nyújtott hitelek tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a BPN államosítása előtt a bank a CGD-től összesen 315 millió EUR, és nem 235 millió EUR hitelt kapott (40).
(100)
A Bizottság megállapítja, hogy a CGD kizárólagos állami tulajdonban van; igazgatóságának tagjait az állam jelöli ki. Annak megállapítása érdekében, hogy a hitelek az államnak tulajdoníthatók-e, meg kell vizsgálni azok nyújtásának pontos körülményeit, hogy meghatározható legyen, vajon a CGD a rendes kereskedelmi gyakorlattól eltérő okból járt-e el. E célból az alábbi megfontolások lényegesek:
(101)
Először is, az első három hitel nyújtásának idején, 2008 októberében a BPN nehézségei széles körben ismertek voltak. A portugál hatóságok szerint a BPN 2008 nyara óta küszködött likviditási problémákkal, amelyet bizonyítottak a BPN legfelsőbb vezetésében történt jelentős változások (2008 eleje óta kétszer módosult), a Portugál Nemzeti Bank által júniusban a BPN-nél végzett ellenőrzések és az a tény, hogy 2008. július 18-án a Moody’s Baa3-as szintre leminősítette a BPN-t. Továbbá a második és harmadik hitelt 2008. október 22-én nyújtották, amikorra a BPN Portugália szerint már súlyos negatív likviditással rendelkezett. A rendes kereskedelmi gyakorlat szerint eljáró hitelező a bank likviditási helyzetét és visszafizetési képességét feltáró információt kért volna a BPN-től, mielőtt további hiteleket nyújt a számára, és ennek megfelelően tudomást szerzett volna a BPN bizonytalan pénzügyi helyzetéről.
(102)
Másodszer, a hitelek összege a BPN akkori mérlegfőösszegéhez és kötelezettségeihez képest jelentős volt, amely a CGD számára egy nehézségekkel küzdő bankkal szembeni jelentős mértékű egyedüli kitettséget jelentett.
(103)
Harmadszor, a hiteleket 2008 októberében és novemberében nyújtották, röviddel a Lehman Brothers csődjét követően, akkor, amikor a bankközi piacok még a legerősebb nemzetközi pénzintézetek számára is javarészt hozzáférhetetlenek voltak, nem beszélve a jelentős likviditási gondokkal küzdő bankokról.
(104)
Negyedszer, a negyedik hitel tekintetében a Bizottság megállapítja, hogy a CGD nem csupán az államosításról szóló törvény 2. cikkének (7) bekezdése értelmében az állam érdekében vezette a BPN-t, hanem az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében állami garanciákhoz is jutott valamennyi olyan hitel és likviditás tekintetében, amelyet az államosítással összefüggésben és „az állam nevében” nyújtott a BPN-nek.
(105)
Tekintettel a pénzügyi és gazdasági helyzetre általában, és különösen a BPN széles körben ismert nehézségeire, nagyon valószínűtlen, hogy más intézet biztosította volna a szóban forgó likviditást a BPN-nek, ami magyarázatot ad arra, hogy a portugál hatóságok miért ítélték „különlegesnek” a CGD likviditási intézkedéseit (lásd a (25) bekezdést).
(106)
Mindezen megfontolások alapján a Bizottság megállapítja, hogy a CGD döntése a BPN-nek az államosítása előtt nyújtott vonatkozó hitelekről nem rendes kereskedelmi döntés volt. Az erről szóló döntést közvetlenül az államnak tulajdoníthatónak kell tekinteni. A hitelek ennélfogva állami forrásnak minősülnek.
(107)
Mivel a hitelek lehetővé tették a BPN számára, hogy olyan likviditáshoz jusson, amelyhez a piacon máskülönben nem juthatott volna hozzá, azok olyan likviditást jelentettek a BPN-nek, amelyre szüksége volt ahhoz, hogy folytassa működését és tovább versengjen többek között hitelekért és betétekért azokon a bankpiacokon, amelyeken tevékenységet folytatott.
(108)
A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy a BPN gazdasági előnyhöz jutott.
(109)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag a BPN számára biztosítanak előnyt.
(110)
Portugália azon észrevétele ellenére, miszerint a BPN államosítása előtt mindössze a kilencedik helyen állt a portugál banki ágazatban, a CGD hitelei torzították a versenyt vagy azzal fenyegettek azáltal, hogy előnyös helyzetbe hozták a BPN-t a többi versengő bankkal szemben, lehetővé téve, hogy olyan likviditásra tegyen szert, amelyhez a piacon máskülönben nem jutott volna hozzá.
(111)
Tekintettel arra, hogy a BPN a hitelnyújtás idején nemzeti, európai és nemzetközi szintű tevékenységet folytatott, többek között a franciaországi leányvállalata révén is, fennállt annak a veszélye, hogy az intézkedések érintik a tagállamok közötti kereskedelmet is.
(112)
A Bizottság ennélfogva úgy ítéli meg, hogy a CGD által 2008 októberében és novemberében a BPN-nek nyújtott 315 millió EUR összértékű négy hitel állami támogatásnak minősül.
6.1.1.2. Az államosítást követően nyújtott, nem kifejezetten a BIC-nek történt értékesítéshez kapcsolódó intézkedések
(113)
A Bizottság 2011. október 24-i határozatában már megállapította, hogy az államosítás nem minősül a BPN részvényesei javára nyújtott állami támogatásnak.
(114)
Az alábbi intézkedéseket, amelyek nem kifejezetten a BIC-nek történt értékesítéshez kapcsolódnak, a BPN államosítását követően nyújtották:
a)
a BPN által kibocsátott és a CGD által finanszírozott kötelezettségekre vonatkozó állami kezességvállalás, beleértve a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvények kibocsátását és a CGD által biztosított pénzpiaci hitelkeretek felhasználását;
b)
az eszközök és kötelezettségek három állami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységre történt átruházása.
(115)
A BPN (és a különleges célú gazdasági egységek) által kibocsátott és a CGD által jegyzett kereskedelmi kötvényekre vonatkozó állami kezességvállalást, amelyben az államosítást követően részesült a BPN, közvetlenül a tagállam finanszírozta. Ezenfelül az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében a portugál állam kezességet vállal az államosítással összefüggésben a CGD által a BPN-nek (és a különleges célú gazdasági egységeknek) nyújtott valamennyi hitelkeretre vagy likviditási hitelkeretre. Ennélfogva vitathatatlan, hogy a CGD által az államosítást követően a BPN (és a különleges célú gazdasági egységek) számára biztosított valamennyi finanszírozás állami támogatást érint.
(116)
Hangsúlyozandó továbbá, hogy az államosítást követően a CGD volt az egyetlen gazdasági egység, amely finanszírozást nyújtott a BPN-nek vagy a különleges célú gazdasági egységeknek, valamint az, hogy kitettsége idővel egyre nőtt, mivel más kötelezettségek lejártak, és az eredeti hitelezők nem újították meg azokat vagy más intézettől származó hitellel való helyettesítésükre nem került sor. A BPN alternatív finanszírozási forrásainak hiánya nem meglepő, tekintettel arra, hogy pénzügyi nehézségei és bizonytalan jövője köztudott volt.
(117)
Az állami kezességvállalások lehetővé tették a BPN számára, hogy pénzügyi támogatáshoz jusson abban a helyzetben, amikor más lehetőség nem állt rendelkezésre számára a piacon.
(118)
Lehetővé tették a BPN számára, hogy folytassa piaci tevékenységét, versengjen az üzleti lehetőségekért (nem csak a meglévők fenntartásáért, de esetlegesen új üzleti lehetőségekért is), valamint azt, hogy teljesítse az ügyfeleivel és más piaci szereplőkkel szembeni kötelezettségeit.
(119)
Az előbbiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az állami kezességvállalások gazdasági előnyhöz juttatják a BPN-t.
(120)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott vállalat, a BPN számára biztosítanak előnyt. Ezenfelül a likviditási hitelkeretnek az értékesítést követően is fenntartott része mértékéig az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység is részesül az állami kezességvállalásból.
(121)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(122)
A BPN javára nyújtott állami kezességvállalások lehetővé tették a BPN számára, hogy olyan nagy összegű finanszírozáshoz jusson, amely a piacon nem volt elérhető, és amely szelektív előnyhöz juttatta a BPN-t. Lehetővé tették a BPN számára a piacon maradást és tevékenységei folytatását anélkül, hogy korábbi helyzete tovább rontotta volna a hírnevét. Az állami kezességvállalások állami támogatásnak minősülnek.
(123)
Bizonyos eszközöknek a BPN-től a kizárólagos állami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekhez történt áthelyezése azt jelenti, hogy azok a tagállam kizárólagos pénzügyi felelőssége alá tartoznak, és a tagállam vállalja a különleges célú gazdasági egységekben lévő eszközökkel kapcsolatos kockázatot, amelyek közül legalább néhány behajthatatlan. Az intézkedés ebből következően állami forrásokat érint.
(124)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök értékesítés előtti, könyv szerinti értéken 3,9 milliárd EUR-ért (1,8 milliárd EUR becsült értékvesztéssel) történt átruházása a különleges célú gazdasági egységekre előnyben részesíti a BPN-t, mivel nem volt biztosított az előzetes átláthatóság, az eszközöket nem piaci áron értékelték, és az átruházás keretében nem nyújtottak ellentételezést az állam számára.
(125)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök könyv szerinti, és nem piaci értéken történt átruházása gazdasági előnyhöz juttatja a BPN-t versenytársaival szemben.
(126)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott vállalat, a BPN számára biztosítanak előnyt.
(127)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
6.1.1.3. Az államosítást követően a BIC-nek történt értékesítéshez kapcsolódóan nyújtott intézkedések
(128)
A államosítást követően a BIC értékesítésétől függetlenül a BPN-nek nyújtott intézkedéseken felül további intézkedésekre is sor került, amelyeket a BIC-nek történő értékesítéssel kapcsolatban nyújtottak. Ezek a következők:
a)
a BPN értékesítés céljából történt feltőkésítése;
b)
a BPN számára történő további eszköz- és kötelezettségátruházás az értékesítéssel kapcsolatban;
c)
a BIC joga arra, hogy az értékesítést követően nemteljesítő hiteleket ruházzon az államra;
d)
a peres ügyek kockázatával kapcsolatos költségek átruházása az államra az értékesítés céljából;
e)
a CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott likviditási hitelkeret és a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó, az állami kezességvállalás hatálya alá tartozó, [150-500] millió EUR értékű hitelkeret fenntartása az értékesítést követően.
(129)
A BPN 600 millió EUR-s feltőkésítésére 2012. február 15-én került sor. Ezt az intézkedést közvetlenül az állam hajtotta végre, állami források felhasználásával, a BIC-nek történő értékesítés céljából.
(130)
A BPN 2012. február 15-i 600 millió EUR-s feltőkésítését úgy kalibrálták, hogy az értékesítés pillanatában a BPN [200-400] millió EUR-s saját tőkével rendelkezzen. Ez utóbbi összeg a BIC 2011. július 20-i ajánlatának időpontjában [10-18] %-os becsült alapvető tőkemegfelelési mutatónak felelt meg. Ez jelentősen meghaladja az előírás szerinti minimumot (2011 végén 9 %-os, 2012 végén pedig 10 %-os alapvető tőkemegfelelési mutató) (41).
(131)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tőkeinjekció gazdasági előnyt jelent a BPN és az értékesítést követően végzett gazdasági tevékenység számára. Az előny abból adódik, hogy a feltőkésítést követően a BPN számára elérhetővé válik az előírás szerinti követelmények meghaladásához szükséges tőke, amely az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára is elérhető lesz. A tőke lehetővé teszi a BPN, és később az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára is, hogy folytassa piaci tevékenységét és új hiteleket nyújtson egy olyan gazdasági környezetben, amelyben más versenytársak a hitelállomány leépítésére kényszerülnek.
(132)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint a gazdasági tevékenységet az értékesítést követően folytató, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára biztosítanak előnyt.
(133)
Portugália kijelenti, hogy a BPN az államosítást követően tovább csökkentette piaci részesedését, és hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység piaci részesedése kevesebb mint 1 % lesz az ügyfeleknek nyújtott hitelek, ügyfelek általi igénylések és banki szolgáltatások tekintetében, és kevesebb mint 2 % a többi érintett piacon. Mindazonáltal az intézkedések torzítják a versenyt vagy azzal fenyegetnek, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe hozzák a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben. Az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység tőketöbblete védi a gazdasági tevékenységet a többi versenytársat érintő befektetési kockázatoktól. Ezenfelül növeli annak a valószínűségét, hogy mindkét kedvezményezett további likviditáshoz jut, amely elősegítheti a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység terjeszkedését egy olyan gazdasági környezetben, amelyben a Portugáliában tevékenységet folytató versenytársak a hitelállomány leépítésére kényszerülnek.
(134)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(135)
A BPN 2012. február 15-i 600 millió EUR-s feltőkésítése állami támogatásnak minősül.
(136)
A BIC-nek történt értékesítéssel kapcsolatban nyújtott intézkedések között szerepel a BIC joga arra, hogy az adásvétel lezárása előtt kérje a BPN egyéb eszközeinek és kötelezettségeinek, például a hitelintézeteknek nyújtott kölcsönök vagy a fizikai és pénzügyi eszközök átruházását. Ezenfelül tartalmazzák a BIC azon jogát, hogy a vonatkozó referencia-kamatláb értékét legalább […] bázisponttal meghaladó árú betéteket átruházza, vagy hogy ilyen betétek esetében a különbözetet ellentételezés formájában megkapja az államtól.
(137)
A BIC által kiválasztott egyes hitelek és kötelezettségek (köztük betétek) BPN-ből történő kivonását közvetlenül a tagállam finanszírozta. A BPN-ből kivont tételek mindegyikét vagy könyv szerinti értéken ruházzák át a kizárólagos tagállami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekre, vagy azok mindenesetre a tagállam pénzügyi felelősségi körébe fognak tartozni. Így az ilyen eszközök és kötelezettségek kezelésének és kivonásának pénzügyi terheit a tagállam viselné. A tagállamnak finanszíroznia kellene továbbá a betétekre alkalmazandó kamat és a referencia-kamatlábat […] bázisponttal meghaladó árképzési küszöb közötti különbözetet.
(138)
A Bizottság megítélése szerint az eszközök és kötelezettségek értékesítés előtti átruházása a különleges célú gazdasági egységekre előnyben részesíti a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet, mivel nem volt biztosított az előzetes átláthatóság, az eszközöket nem piaci áron értékelték, és az átruházás keretében nem nyújtottak ellentételezést az állam számára.
(139)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az eszközök könyv szerinti, és nem piaci értéken történő átruházása gazdasági előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaival szemben. A BIC a keretszerződés vonatkozó feltétele értelmében szabadon kiválaszthatta a kivonandó eszközöket, amelyeket később nem piaci áron értékeltek, és amelyeket nem fizettek vissza az államnak. Ellenkezőleg, amilyen mértékben csökkenti ez a lehetőség a BPN kockázattal súlyozott eszközeinek arányát, olyan mértékben növeli a bank tőkemegfelelési mutatóját, és így kapacitását az új hitelek nyújtására és piaci tevékenységének folytatására. Az értékesítést követően az előny átkerül az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységhez.
(140)
A betétekre alkalmazandó kamat és a referencia-kamatlábat […] bázisponttal meghaladó árképzési küszöb közötti különbözet állam általi ellentételezése olyan költségtől kíméli meg a BPN-t, amelyet annak rendes körülmények között viselnie kellene, ennélfogva előnyhöz juttatja a bankot.
(141)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint az értékesítést követően folytatott gazdasági tevékenység számára biztosítanak előnyt.
(142)
Az intézkedések torzítják a versenyt vagy azzal fenyegetnek, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe juttatják a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben azáltal, hogy versenytársaitól eltérően a BPN nem kényszerül hitelállomány-leépítésre, és azáltal, hogy lehetővé teszik a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára, hogy további hiteleket nyújtsanak a gazdaság számára.
(143)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(144)
A további eszközök és kötelezettségek (köztük betétek) értékesítést megelőző áthelyezése a BPN mérlegéből a különleges célú gazdasági egységekhez állami támogatásnak minősül.
(145)
a BIC jogosult […] hónapon belül visszaadni a legalább […] napig nemteljesítő hiteleket (a BIC által kiválasztott, a meglévő betétekkel kompenzált teljes hitelportfólió névértékének legfeljebb […] %-áig) a céltartalékok ([…] millió EUR) szintjét meghaladó összegben;
(146)
A BIC azon jogát, hogy az értékesítést követően további eszközöket és kötelezettségeket vonjon ki a BPN mérlegéből, közvetlenül a tagállam finanszírozza. A BPN-ből kivont tételek mindegyikét vagy könyv szerinti értéken ruházzák át a kizárólagos tagállami tulajdonban lévő különleges célú gazdasági egységekre, vagy azok mindenképpen a tagállam pénzügyi felelősségi körébe fognak tartozni. Így az ilyen eszközök kezelésének és kivonásának pénzügyi terheit a tagállam viseli.
(147)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a nemteljesítő hitelek értékesítés utáni kivonása lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kiterjessze tevékenységét, és több hitelt nyújtson egy olyan gazdasági környezetben, amelyben a Portugáliában tevékenykedő versenytársak hitelállomány-leépítésre kényszerülnek. Ha a saját tőke szintje változatlan marad, a nemteljesítő hitelek és a kockázattal súlyozott eszközök kivonása révén növekszik a bank tőkemegfelelési mutatója. Ennélfogva növekszik az új hitelek nyújtására és piaci tevékenységének folytatására vonatkozó kapacitása is.
(148)
Az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység szintén előnybe kerül majd a gyengébb minőségű eszközeik értékvesztését elviselni kényszerülő versenytársaival szemben, akiknek ezt a veszteséget fel kell szívniuk, ami korlátozza az új kölcsönök kihelyezésére szolgáló tőkéjük mennyiségét. Ezzel szemben az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység saját tőkéjét nem érintik kedvezőtlenül az ilyen értékcsökkenések és a hitelportfólió csökkenő értéke.
(149)
Ezenfelül a BIC azon lehetősége, hogy az értékesítés napjától számított legkésőbb […] belül visszaadja a nemteljesítő hiteleket az államnak, megváltoztathatja a bank kockázattal súlyozott eszközeit, és a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelölt [10-18] %-os szintnél magasabb alapvető tőkét eredményezhet. A Bizottság e tekintetben megemlíti Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy ha a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység úgy dönt, hogy az értékesítést követően visszaadja a hiteleket az államnak vagy bármely állami irányítás alatt álló egységnek, az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10-18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak, továbbá a nemteljesítő hiteleket és az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét csak akkor ruházza át az államra, ha a BPN elszámolásaiban az értékesítés napján rendelkezésre álló valamennyi céltartalékot kimerítette.
(150)
Az érintett intézkedés szelektívnek minősül, mivel az kizárólag egy adott vállalat, a BPN, valamint az értékesítést követően folytatott gazdasági tevékenység számára biztosít előnyt.
(151)
Az intézkedés torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget, mivel a BIC-nek történő értékesítést követően előnyös helyzetbe hozza a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet a többi versengő bankkal szemben azáltal, hogy versenytársaitól eltérően a BPN nem kényszerül hitelállomány-leépítésre, és így lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység további hiteleket nyújtson a gazdaság számára.
(152)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(153)
Az intézkedés lehetővé teheti, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a hitelekhez kapcsolódó tőke visszaadására vonatkozó kötelezettségvállalás hiányában az értékesítést követően visszamenőleges hatállyal módosítsa a bank kockázattal terhelt eszközeit. Ez a bank nagyobb arányú tőkésítéséhez vezet. Ennélfogva előnyhöz juttatja a bankot és torzítja a többi versenytárssal folytatott versenyt. Az intézkedés állami támogatásnak minősül.
(154)
A BPN perei kockázatának az államra történő átruházása olyan kötelezettségnek minősül, amelyet az állam vállal át.
(155)
A kötelezettség BPN-től történő átvállalásával az állam előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaikkal szemben, akik saját mérlegük terhére kénytelenek ilyen kötelezettségeket vállalni.
(156)
Az érintett intézkedés szelektívnek minősül, mivel az kizárólag egy adott gazdasági egység (a BPN és a BIC-nek történő értékesítés nyomán egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) számára biztosít előnyt.
(157)
Az intézkedés tőkeátvételt biztosít a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára akkor, amikor nem áll rendelkezésre alternatíva a piacon, és amikor a versenytársak saját mérlegük terhére kénytelenek ilyen kötelezettségeket vállalni.
(158)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(159)
Az intézkedés tőkeátvételt biztosít és állami támogatásnak minősül.
(160)
A CGD azon intézkedéseit, hogy az értékesítést követően [150-350] millió EUR-s likviditási hitelkeret nyújtott az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek és az értékesítést követően fenntartotta a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeretet a BPN javára, az államnak tulajdoníthatónak kell tekinteni, figyelembe véve végrehajtásuk pontos körülményeit.
(161)
Először is, a CGD kizárólagos állami tulajdonban van; igazgatóságának tagjait az állam jelöli ki. Amint az a (100) bekezdésben szerepel, a CGD-t jogszabályban jelölték ki a BPN irányítására, és az államosításról szóló törvény 2. cikkének (9) bekezdése értelmében állami kezességvállalásban is részesült valamennyi olyan hitel és likviditás tekintetében, amelyet az államosítással összefüggésben és „az állam nevében” nyújt a BPN-nek. Ez a kezességvállalás a [150-500] millió EUR-s hitelkeretre továbbra is érvényes.
(162)
Másodszor, a CGD nem önállóan határozott a likviditási hitelkeret és a hitelkeret nyújtásáról; a döntések a BIC és a portugál hatóságok által tárgyalt értékesítés feltételeinek részét képezték.
(163)
Ennélfogva a CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeret, valamint a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeretének az értékesítést követő fenntartása is közvetlenül a tagállamnak tulajdonítható.
(164)
Az intézkedés lehetővé teszi, hogy a BPN és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység könnyen és olcsón jusson likviditáshoz.
(165)
A CGD által a BIC-nek nyújtott [200-400] millió EUR-s hitelkeretet illetően a Bizottság megállapítja, hogy az értékesítést követő esetleges betétkiáramlás esetén az védőernyőt biztosít majd az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára finanszírozási helyzete tekintetében. A CGD az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységen kívül más gazdasági egységnek nem nyújtott ilyen hitelkeretet. A hitelkeret ennélfogva előnynek minősül az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység javára.
(166)
A jelenlegi kereskedelmikötvény-programra vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret állami kezességvállalással történő fenntartása […]-ig a likviditáshoz való hozzáférés tekintetében szintén előnyhöz juttatja a BPN-t és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységet versenytársaival szemben.
(167)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok kizárólag egy adott gazdasági egység (a BPN, és a BIC-nek történő értékesítés nyomán egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) számára biztosítanak előnyt.
(168)
A BPN-nek és az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek juttatott előny torzítja a versenyt, különösen akkor, ha figyelembe vesszük a pénzügyi piacokon jelenleg tapasztalható magas hitelköltséget
(169)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(170)
A CGD által az értékesítést követően az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott [200-400] millió EUR-s likviditási hitelkeret és a kereskedelmi kötvényekre vonatkozó [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása a BPN javára állami támogatásnak minősül.
6.1.14. A vevő részére nyújtott esetleges támogatás
(171)
A bankokról szóló közlemény 49. pontja szerint annak biztosítása érdekében, hogy az állam által értékesített pénzintézet vásárlói támogatásban ne részesülhessenek, igen fontos bizonyos értékesítési feltételek, és különösen az alábbiak tiszteletben tartása: az értékesítési eljárás nyílt, átlátható, megkülönböztetésektől és feltételektől mentes, az értékesítés piaci feltételek mellett történik, és az állam a lehető legmagasabban rögzíti az érintett eszközök és kötelezettségek eladási árát.
(172)
Az első követelményt illetően, míg az értékesítési eljárás nyílt és feltételektől mentes ajánlattételi eljárásként indult, a BIC által benyújtott kötelező erejű ajánlat nem volt végleges a javasolt tranzakció számos lényeges vonatkozása tekintetében, beleértve a BPN BIC által felvásárolni kívánt eszközeinek és kötelezettségeinek végső összegét, valamint az átvenni kívánt bankfiókok és alkalmazottak pontos számát. E vonatkozásokat a portugál hatóságok és a BIC között később folytatott kétoldalú tárgyalások során vitatták meg, és a 2011. december 9-i keretszerződésben véglegesítették azokat. Még a keretszerződés sem végleges abban a tekintetben, hogy a bank pontosan mekkora részét kívánják felvásárolni. Különösen nem határozza meg azokat az eszközöket és kötelezettségeket, amelyeket a BIC át fog venni, annak ellenére, hogy pontosan megjelöli, hogy a BPN az értékesítés pillanatában [200-400] millió EUR saját tőkével fog rendelkezni. Ez azt jelenti, hogy sem a BIC 2011. július 20-i ajánlata, sem a keretszerződés nem tartalmazza pontosan, hogy mit vásárol meg a BIC, azonban mindkettő rögzíti annak pontos árát.
(173)
Ebben az összefüggésben fontos megjegyezni, hogy a keretszerződés nem térhet el a BIC 2011. július 20-i kötelező erejű ajánlatának feltételeitől azáltal, hogy további előnyöket biztosít a BIC és/vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára. Tekintettel a BIC 2011. július 20-i kötelező erejű ajánlatának igen rugalmas feltételeire, a BIC akár további kedvezményeket is kiszoríthatott volna az államtól, például azáltal, hogy csökkenti a ténylegesen felvásárolt eszközök és kötelezettségek összegét. Az ilyen további kedvezmények a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelöltnél magasabb alapvető tőkemegfelelési mutatót eredményeznének anélkül, hogy megszegnék az értékesítési eljárás feltételeit.
(174)
A Bizottság ennélfogva üdvözli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BPN feltőkésítésének felső határát az értékesítés napján a BIC ajánlatának megfelelően az alapvető tőkemegfelelési mutató [10-18] %-ában állapítja meg. Portugália arra vonatkozó további kötelezettségvállalása, hogy a BIC visszaadja az államnak vagy más állami tulajdonban lévő gazdasági egységnek visszaadni kívánt nemteljesítő hitelekhez kapcsolódó tőkét, biztosítja, hogy az alapvető tőke nem fog aránytalanul megemelkedni az értékesítést követően.
(175)
Amint az a 6.1.1.3. pont kimondja, a BIC értékesítésével kapcsolatos valamennyi intézkedés állami forrást érint.
(176)
Mivel a BIC 2011. július 20-i ajánlata és a keretszerződés sem határozza meg a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatóját (mindkettő mindössze a BPN értékesítés pillanatában meglévő tőkéjének abszolút értékét adja meg anélkül, hogy figyelembe venné a bank kockázattal terhelt eszközeit vagy a BIC azon jogát, hogy az értékesítés előtt kiválaszthatja a különleges célú gazdasági egységekre átruházandó eszközöket és kötelezettségeket), a Bizottság lehetségesnek tartja, hogy a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója végül meghaladja az ajánlatban szereplő értéket. A portugál hatóságok által benyújtott tájékoztatás értelmében a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelölt tőkeszint a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutató.
(177)
A Bizottság azonban megállapítja, hogy Portugália kötelezettséget vállalt arra, hogy a BPN feltőkésítésének felső határát az értékesítés napján a BIC ajánlatának megfelelően az alapvető tőkemegfelelési mutató [10-18] %-ára korlátozza. Ez lehetővé teszi a tagállam számára, hogy a lehető legmagasabban rögzítse az érintett eszközök és kötelezettségek eladási árát. Ez a kötelezettségvállalás biztosítja, hogy a BIC nem jut előnyhöz.
(178)
Ezenfelül azon jogának érvényesítésével, hogy az értékesítés után további nemteljesítő hiteleket ruházhat át az államra, a BIC tovább csökkentheti a bank méretét, így a BIC 2011. július 20-i ajánlatában megjelöltnél magasabb szintre növelheti az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység tőkemegfelelési mutatóját. Ez újabb előnyhöz juttathatja a BIC-t Portugália arra vonatkozó további kötelezettségvállalása, hogy a BIC visszaadja az államnak vagy más állami tulajdonban lévő gazdasági egységnek visszaadni kívánt nemteljesítő hitelekhez kapcsolódó tőkét, biztosítja, hogy az alapvető tőke nem fog tovább emelkedni az értékesítést követően. E további kötelezettségvállalás szükséges ahhoz, hogy elkerülhető legyen a BIC előnyhöz juttatása.
(179)
Az érintett intézkedések szelektívnek minősülnek, mivel azok egy adott gazdasági egység, azaz a BIC, és értelemszerűen az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára biztosítanak előnyt.
(180)
Tekintettel a BPN portugál pénzügyi ágazatban elfoglalt helyére és arra, hogy a pénzügyi ágazatban uniós szinten fokozott a verseny, valamint arra, hogy a BPN Portugáliában jelentős számú külföldi bank leányvállalatával verseng, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami forrásokból származó bármely előny a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében potenciálisan érinti az Unión belüli kereskedelmet és torzítja a versenyt.
(181)
Tekintettel a Portugália által vállalt kötelezettségekre, a Bizottság megállapítja, hogy az eljárás végső eredménye, beleértve azokat az elemeket, amelyekről keretszerződésben történt megállapodás a BIC-vel, nem módosította volna az ajánlattételi eljárás végeredményét, és az értékesítési eljárás nem juttatta előnyhöz a BIC-t.
6.1.2 A támogatás mértékének vizsgálata
(182)
A BPN, valamint a BPN gazdasági tevékenységét folytató, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számos állami támogatási intézkedésből jutott előnyhöz, amelyek összefoglalása a következő:
1. táblázat
A BPN-nek és az egyesüléssel létrejövő gazdasági egységnek nyújtott támogatási intézkedések
Leírás
Összeg (millió EUR)
a.
A CGD által az államosítás előtt nyújtott hitelek
315
b.
3,9 milliárd EUR értékű eszköz átruházása a különleges célú gazdasági egységekre az ajánlattételi eljárás előtt
1 800 és 4 000 között
c.
Az állam 2012. február 15-i tőkeinjekciója
600
d.
A CGD által a BPN-nek nyújtott likviditási hitelkeretek (2011. december 31-én),
[150-500]
amelyekből explicit állami kezességvállalás hatálya alá tartozik
[200-400]
e. A BIC által az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára igényelt likviditási hitelkeretek,
amelyekből a meglévő kereskedelmikötvény-program fenntartása
400
amelyekből új likviditási hitelkeret
300
(183)
Először is megjegyzendő, hogy e támogatási intézkedések közül nem mindegyik tekintendő kumulatívnak, mivel a portugál hatóságok szerint néhány intézkedés másokat helyettesített (például a CGD által az államosítás előtt nyújtott kezdeti hiteleket az államosítás után a BPN által kibocsátott kereskedelmi kötvények váltották fel).
(184)
A b. és c. jelű intézkedések vagy tőkeinjekciót érintenek, vagy a tőkeinjekcióval egyenértékűek. Ezek legalább 3 milliárd EUR-nak vagy a BPN államosítás előtti mérlege mintegy 50 %-ának felelnek meg. Továbbá a Portugália által az államosítás óta a BPN-nek nyújtott kereskedelmi kötvények kibocsátási programjára vonatkozó állami kezességvállalások teljes összege 5 milliárd EUR, amelyből 2011. december 31-ig 4,5 milliárd EUR-t használtak fel.
(185)
Ezenfelül a BIC jogosult a(z) […] bázispontnál magasabb árképzésű betétek átruházására vagy arra, hogy a különbözet ellentételezését kérje az államtól, amelynek becsült költsége Portugália szerint hozzávetőleg […] EUR. Végül a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra és az értékesítési folyamattal összefüggésben további eszközök és kötelezettségek, köztük nemteljesítő hitelek áthelyezése a BPN mérlegéből a különleges célú gazdasági egységekhez újabb támogatást érintenek, amelyet Portugália nem számszerűsíthetőnek ítélt.
6.2. A különböző támogatási intézkedések összeegyeztethetősége: az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának alkalmazása
(186)
A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szánták.
(187)
A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és hogy a bankokat támogató intézkedések alkalmasak lehetnek e zavar orvoslására. Ezt a nézőpontot alátámasztotta a bankokról szóló közlemény, a feltőkésítési közlemény (42), az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (43) és a szerkezetátalakítási közlemény (44) is. A Bizottság továbbra is azon a véleményen van, hogy a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében, a pénzügyi piacokon újfent jelentkező feszültségre tekintettel állami támogatás jóváhagyható. A Bizottság megerősítette véleményét a 2011. évi meghosszabbítási közlemény elfogadásával, amely az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedések alkalmazását 2011. december 31. után is meghosszabbítja (45).
(188)
Portugáliát különösen súlyosan érintette a pénzügyi és gazdasági válság. Hatásait számos bizottsági határozat megerősítette (46), jóváhagyva a portugál hatóságoknak a válságkezelésre irányuló intézkedéseit. Ezenfelül figyelembe kell venni a komoly kihívást jelentő gazdasági és pénzügyi helyzetet, amelynek következtében Portugália 2011. április 7-én nemzetközi szintre irányuló, hivatalos külső segítség iránti kérést tett, amelynek eredményeként 2011. május 17-én aláírták az egyetértési megállapodást.
(189)
A Bizottság úgy véli, hogy a BPN szabálytalan csődje komoly következményekkel járna a portugál gazdaság számára. Ennélfogva az intézkedések a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében értékelhetők.
6.3. Összeegyeztethetőség a szerkezetátalakítási közleményben foglaltak szerint
(190)
A szerkezetátalakítási közlemény a pénzügyi intézmények jelenlegi válságban történő szerkezetátalakítására vonatkozó állami támogatási szabályokat írja elő. A szerkezetátalakítási közlemény szerint annak érdekében, hogy a pénzügyi intézmény jelenlegi pénzügyi válságban történő szerkezetátalakítása a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával összeegyeztethető legyen, a szerkezetátalakításnak:
i.
a bank hosszú távú életképességének helyreállítását kell eredményeznie;
ii.
biztosítania kell a kedvezményezett elegendő mértékű saját hozzájárulását (a terhek megosztása);
iii.
megfelelő intézkedésekkel korlátoznia kell a verseny torzulását.
6.3.1. Életképesség
(191)
A szerkezetátalakítási közlemény 9. és 10. pontja előírja, hogy a tagállamoknak átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet kell benyújtaniuk, amelyben az üzleti modellre vonatkozó valamennyi információ megtalálható. A tervnek meg kell neveznie a pénzintézet nehéz helyzetét okozó tényezőket és a javasolt szerkezetátalakítási terv alternatíváit.
(192)
A tervnek bizonyítania kell, hogy a bank stratégiája koherens és be kell mutatnia, hogy a bank visszaállította hosszú távú életképességét állami támogatás nélkül és a lehető legrövidebb időn belül.
(193)
A szerkezetátalakítási közlemény 17. pontja megerősíti, hogy egy pénzintézet (vagy egy része) harmadik félnek történő értékesítése segíthet a hosszú távú életképesség helyreállításában. A jelenlegi esetben a Bizottság megjegyzi, hogy a portugál hatóságok úgy döntöttek, hogy ajánlattételi eljárás során értékesítik a BPN-t. Ennek következtében a banki üzletágat módosításokat követően értékesítik a BIC részére, és a kiválasztott eszközöket a különleges célú gazdasági egységekre ruházzák át azzal a céllal, hogy idővel felszámolják azokat. A Bizottságnak ennélfogva meg kell állapítania, hogy a BPN banki üzletága, amely a vevő üzleti vállalkozásának (az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység) részévé válik, életképes lesz-e.
(194)
A Bizottság 2011. október 24-i határozatában jelezte, hogy nem kapott a BPN mint a BIC-vel egyesült gazdasági egység életképességét ténylegesen bemutató üzleti tervet, így e tekintetben nem tudott következtetéseket levonni. Portugália a BIC-vel egyesített BPN-re vonatkozó részletes üzleti tervet nyújtott be a 2012. januári szerkezetátalakítási terv formájában (beleértve az üzletre és az életképességre vonatkozó, 2012. február 3-i kiegészítő információkat).
(195)
A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BPN BIC számára értékesített része hozzávetőleg […] milliárd EUR-s, a BPN államosításkori mérlegéhez képest jelentősen kisebb mérleggel rendelkezik.
(196)
A BIC eszközeivel együtt az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység teljes eszközállománya hozzávetőleg […] milliárd EUR lesz.
(197)
A BPN mérlege a BIC-nek történt értékesítés pillanatában csak az életképesebb tevékenységeket és a bank legértékesebb eszközeit tartalmazza. Különösen a BIC-re átruházott hitelportfóliót megtisztították és az illikvid eszközök többségét a különleges célú gazdasági egységekre ruházták át.
(198)
A BPN kötelezettségei javarészt 1,669 milliárd EUR összértékű lakossági betéteket és 246 millió EUR összértékű alárendelt kölcsönt tartalmaznak.
2. táblázat
A BPN az értékesítés és a tőkeinjekció után (Pro forma) (47)
millió EUR
Készpénz, központi bankok és hitelintézetek
[…]
Az ügyfeleknek nyújtott nettó hitel
[…]
Egyéb eszközök
[…]
TELJES ESZKÖZÁLLOMÁNY
[…]
Betétek
[…]
Egyéb kötelezettségek
[…]
Alárendelt kölcsön
[…]
ÖSSZES KÖTELEZETTSÉG
[…]
Saját tőke
[…]
ÖSSZES KÖTELEZETTSÉG ÉS TŐKE
[…]
(199)
Az ideiglenes vezetés által kezdeményezett szerkezetátalakítási intézkedéseket a BIC folytatja, orvosolva a BPN problémáinak pontos okait.
(200)
Amint az a fenti (24) bekezdésben szerepel, a vezetését teljesen lecserélték. Figyelembe véve a BPN államosításához vezető sajátos körülményeket, és különösen a bank korábbi vezetése által elkövetett számos állítólagos csalást, az új vezetés számos bírósági eljárást (48) kezdeményezett a bank érdekeinek megóvása céljából. A bank kockázatértékelési eljárásait teljes mértékben átalakították a bevált gyakorlatok végrehajtása céljából.
(201)
A BPN új vezetése a költségszerkezet optimalizálására is összpontosított és számos, a működési költségek csökkentésére irányuló kezdeményezést fogadott el 2008 decembere és 2010 decembere között a működési költségek hozzávetőleg […] millió EUR-val, a személyzeti költségek pedig hozzávetőleg […] millió EUR-val csökkentek.
(202)
A 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a BIC a stratégiájának megfelelően a lakossági alaptevékenységekre és a BPN hálózatában rejlő lehetőségek kihasználására összpontosít, hogy a Portugália és Angola közötti kereskedelmi és pénzügyi tranzakciók támogatása tekintetében referenciabankká váljon.
(203)
Ez a terv ésszerű mögöttes makrogazdasági feltételezéseken alapul, amelyek során figyelembe veszik a portugáliai piacok jelenlegi helyzetét, amelyek recessziója a gazdasági előrejelzés szerint 2014-ig fennmarad.
(204)
A pénzügyi előrejelzések azt mutatják, hogy a szerkezetátalakítási időszak végére (2016. december 31-re) az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység még várhatóan a stresszforgatókönyv szerint is képes lesz fedezni költségeit és hozzávetőleg [1-10] %-os tőkearányos jövedelmezőséget elérni.
(205)
Az állami tőkeinjekciónak köszönhetően a várt kezdeti tőkealap [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval jóval meghaladja majd a minimális tőkekövetelményeket.
(206)
A jelentős állami tőkeinjekció nyomán a bank szerkezetátalakítási időszak közepére és végére előre jelzett tőkemegfelelési mutatója várhatóan a minimális követelmények felett marad, és így biztosítja a bank fizetőképességét. A Portugália által benyújtott és a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben ismertetett üzleti terv értelmében alapforgatókönyv esetén a szerkezetátalakítási időszak végére (2016. december 31-re) az alapvető tőkemegfelelési mutató [8-12] % lesz, kevéssel meghaladva a Portugál Nemzeti Bank által 2012 decemberére meghatározott 10 %-os minimális szabályozási követelményt (49), stresszforgatókönyv esetén pedig alig marad majd el attól ([7-11] %), amint az a (207) bekezdésben található 1. ábrában olvasható.
(207)
E változás fő oka várhatóan az lesz, hogy a gazdaság számára nyújtott fokozott hitelezés formájában végre kell hajtani a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben meghatározott üzleti tervet, valamint a szerkezetátalakítási terv első évének negatív eredményeiből eredő hatások. A negatív eredmények főként a bank üzleti volumenéhez képest továbbra is magas költségszerkezetének lesznek köszönhetők, amelyhez hozzájárul a BIC által vállalt szerkezetátalakítás költsége.
1. ábra
A BPN/BIC egyesüléssel létrejövő gazdasági egységre vonatkozó előrejelzések alapforgatókönyv esetén, 2012-2016
[…]
(208)
A likviditást illetően az üzleti terv főként a betétekre támaszkodik, hozzávetőleg [1-10] %-os éves tervezett betétnövekedéssel. A Bizottság úgy véli, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység betétek útján történő stabil finanszírozása a szerkezetátalakítási terv fontos eleme. Figyelembe véve az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kis méretét és növekedési potenciálját, a betétnövekedésre vonatkozó előrejelzések hitelesek.
(209)
A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység életképességének biztosítása érdekében nem kellene kezdeményezni a betétek nagykereskedelmi finanszírozással való helyettesítését. Ebben az értelemben fontos, hogy a BIC által egy esetleges betétkiáramlás ellensúlyozása céljából igényelt likviditási hitelkeretért fizetendő ellentételezés mértékét legalább a(z) […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábra emeljék. Portugália kötelezettségvállalása e tekintetben elengedhetetlen annak biztosításához, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen, figyelembe véve, hogy […] jelentős összegű betéttel rendelkezik, amelyek ellentételezése jelenleg a […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábnál magasabb szinten történik, amely szint mellett a BIC dönthet úgy, hogy nem tartja meg a szóban forgó betéteket. Amennyiben az új hitelkeret ellentételezése nem olyan szinten történne, amely a BIC-t arra ösztönzi, hogy betétjeinek szintjét a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben előirányzottnak megfelelő szinten tartsa, ez arra sarkallhatná a BIC-t, hogy a betéteket a CGD-től származó olcsóbb finanszírozással helyettesítse. Az ilyen helyettesítés talán növelné az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység rövid távú jövedelmezőségét, ugyanakkor azonban aláásná az életképességre vonatkozó kilátásait.
(210)
E tekintetben fontos megjegyezni azt is, hogy a(z) […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábbal nyújtott hitelkeret feltételei még így is kedvezőbbek azoknál, amelyekhez a BIC a piacon jutna. Addig, amíg a Bizottság nem rendelkezik a piacon történő hasonló tranzakciókra vonatkozó összehasonlítható referenciaértékkel, a Bizottság megállapítja, hogy egy ilyen lejárati idejű és nagyságú hitelkeret valószínűleg nem lenne elérhető a piacon, még magasabb kamatszintekkel sem. A Bizottság továbbá útmutató jellegűnek tekinti, hogy a CGD által nyújtott hitelek ellentételezésének mértékét a(z) […] bázisponttal növelt […] havi Euribor kamatláb szintjén rögzítették.
(211)
Az előbbiek alapján a Bizottság kételyei eloszlottak a BPN életképességével kapcsolatban.
6.3.2. A minimálisra korlátozott támogatás és tehermegosztás
(212)
A szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a támogatás minimumra történő korlátozása, valamint a versenytorzulás és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a kedvezményezett részéről megfelelő mértékű hozzájárulásra van szükség. Ebből a célból: a) a szerkezetátalakítás költségeit és a támogatás összegét egyaránt korlátozni kell és b) jelentős saját hozzájárulás szükséges.
(213)
A szerkezetátalakítási időszakban a kedvezményezett bank saját hozzájárulására vonatkozó elveket a szerkezetátalakítási közlemény 3. szakasza határozza meg. Ez előírja, hogy i. a szerkezetátalakítási támogatásnak az életképesség helyreállításához szükséges minimális költségekre kell korlátozódnia, ii. a kedvezményezett banknak a lehetséges mértékig saját forrásaiból, például eszközértékesítés révén kell finanszíroznia a szerkezetátalakítást és iii. a szerkezetátalakítás költségeit a banki befektetők is viselik, akik a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást. A terhek megosztása kettős célt szolgál: a versenytorzulás mértékének korlátozását és az erkölcsi kockázat kiküszöbölését (50).
(214)
A szerkezetátalakítási tervnek világosan bizonyítania kell, hogy a támogatást a minimálisan szükséges szinten tartották. A szerkezetátalakítás költségeit nem csak az állam, de a lehető legnagyobb mértékben a banki befektetők is viselik. Ez azt jelenti, hogy a banknak és tőketulajdonosainak a lehetséges mértékig hozzá kell járulniuk saját forrásaikból a szerkezetátalakításhoz. A szerkezetátalakítás költségeit az életképesség helyreállításához szükséges mértékre kell korlátozni. Ennek megfelelően a vállalkozásoknak nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. (51).
(215)
A támogatás minimumra történő korlátozását illetően a szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja kimondja, hogy a szerkezetátalakítási támogatásnak azokra a költségekre kell korlátozódnia, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek.
(216)
E célból a Bizottságnak először is a portugál hatóságok azon kijelentését kell értékelnie, amely szerint a BPN BIC-nek való értékesítésével kapcsolatos költségek alacsonyabbak, mint amely a BPN felszámolása esetén terhelné Portugáliát; másodszor pedig azt, hogy a BPN szerkezetátalakításához nyújtott támogatás a minimálisan szükségesre korlátozódott-e.
(217)
A Bizottság 2011. október 24-i határozatában több pontban megkérdőjelezte a Portugália által akkor ismertetett két forgatókönyv mennyiségi összehasonlítását.
(218)
A 2012. januári szerkezetátalakítási tervben Portugália benyújtotta a két forgatókönyv naprakész összehasonlítását és módosította kezdeti feltevését, hogy reagáljon a Bizottság 2011. október 24-i határozatban megfogalmazott fő aggodalmaira, amelyek a szabályos felszámolás esetében érvényes költségekre vonatkoztak. Portugália különösen kitért a hitelekre alkalmazott levonásokra és a másodrangú hitelezőkkel szembeni bánásmódra.
(219)
Portugália különösen további adatokkal és alternatív referenciaértékkel szolgált a hitelek értékesítésekor a könyv szerinti értékre alkalmazott 30-50 %-os levonással kapcsolatos feltevésére vonatkozóan. Portugália a BIC által végül átvett hitelekkel kapcsolatos végleges adatokat is benyújtotta, amelyek összege a 2012. február 17-i első összehasonlítás idején nem volt ismert. Továbbá a szabályos felszámolás forgatókönyvéből is eltávolított egyes másodrangú hitelezők számára történő visszafizetéssel kapcsolatos költségeket, a (221) bekezdésben foglaltak szerint.
(220)
A Bizottság úgy véli, hogy figyelembe véve a jelenlegi gazdasági helyzetet és a banki ágazatban történő jelentős mértékű hitelállomány-leépítést, a hitelportfólió értékesítésekor indokolt levonás alkalmazása. Továbbá, ha a hiteleket lejáratukig meg kellene tartani, lejáratig az államnak kellene viselnie a finanszírozás költségeit és a hitelkockázatot. A Bizottság ennélfogva elfogadhatónak tartja a Portugália által a levonásra vonatkozóan benyújtott alacsonyabb becsült értéktartományt, azaz a [20-50] %-os levonást.
(221)
A másodrangú hitelezőket illetően a Bizottság megállapítja, hogy a 245 millió EUR-s teljes összeg különböző kibocsátások eredménye. Lehetséges, hogy […]. Az egyes kibocsátások feltételeinek jogi értékelését követően Portugália úgy ítéli meg, hogy […].
(222)
A 3. táblázat áttekintést nyújt a beáramlások/kiáramlások becsült mértékéről, figyelembe véve a (219)-(221) bekezdésben említett felülvizsgált feltételezéseket. A becslés mindössze a két forgatókönyvhöz kapcsolódó határköltségeket veszi figyelembe (a már felmerült költségeket pedig nem), és a BPN BIC-nek történt értékesítése idején érvényes mérlegének adatain alapul (52).
3. táblázat
A BIC-nek történt értékesítés és a szabályos felszámolás forgatókönyvének összehasonlítása (adatok millió EUR-ban).
A BIC-nek történt értékesítés
Felszámolás
KIÁRAMLÁSOK
1
A hitelintézeteknek nyújtott támogatás kifizetése
[…] (53)
2
Az ügyfélbetétek kifizetése
[…]
3
Tőkeemelés
[…]
4
Másodrangú hitelezők, kivéve a lejárat nélküli értékpapírt kibocsátó TBC-t
[…]
Összes kiáramlás
[…]
[…]
A BIC-nek történt értékesítés
Felszámolás
BEÁRAMLÁSOK
5
Az ügyfelek hiteleinek értékesítése (nettó 2,114 millió EUR 30 %-os levonással)
[…]
6
Pénzeszközök és hitelek visszatérítése a hitelintézetek számára
[…] (54)
7
A BPN eladási ára
[…]
8
A betétek értékesítéséből származó bevétel - a betétegyenleg 2 %-a
[…]
Összes beáramlás
[…]
BECSÜLT KÜLÖNBÖZET
[…]
[…]
(223)
Összességében a szabályos felszámolás lehetősége, amelynél az állam fizetne valamennyi betétet (kivéve a lejárat nélküli kötvényekkel rendelkező másodrangú hitelezőkéit), és amelynél az állam fizetné a hitelintézetekkel szembeni kitettség teljes összegét, költségesebb lenne, mint a BIC-nek történt értékesítés.
(224)
A Bizottság elismeri, hogy számos feltevést bizonytalanság övez, különösen azt, amely szerint lehetőség van a BIC-re átruházott hitelek visszatéríttetésére. Figyelembe kell venni továbbá azt a tényt, hogy a szabályos felszámolásnak kedvezőtlen továbbgyűrűző hatásai lehetnek a teljes banki ágazatba vetett bizalom és a tagállamok államadósság szerinti minősítése tekintetében
(225)
A rendelkezésre álló adatok alapján a Bizottság megállapítja, hogy a bank szerkezetátalakításának lehetősége, azaz a BIC-nek történt értékesítés hozzájárul a támogatás összegének minimumra korlátozásához.
(226)
A BPN az államosítás előtt és után is jelentős összegű támogatást kapott, amint az a (182)-(183) bekezdésben szerepel. A támogatás nélkülözhetetlen volt a bank tevékenységének fenntartásához a választott szerkezetátalakítás, azaz az életképes részek BIC-nek történő értékesítésének és az értékvesztett eszközök későbbi felszámolásának végrehajtásához szükséges időszakban. A szerkezetátalakítási folyamat következtében a BPN mint önálló bank megszűnik. A BIC által átvenni kívánt lakossági banki üzletág mérlege a BPN államosítás előtti mérlegének kevesebb mint 35 %-a. A fennálló piaci feltételek mellett ezek az intézkedések (és különösen a nem lakossági jellegű banki eszközök elkülönítése a különleges célú gazdasági egységekbe) szorosan összefüggnek a piacon maradó bank életképességével. A lakossági banki szolgáltatásoktól eltérő üzletágakat és tevékenységeket átruházták a különleges célú gazdasági egységekre, hogy idővel felszámolják azokat. A Bizottság elismeri, hogy a BPN szerkezetátalakításának végrehajtásával kapcsolatos jelentős késedelmek a portugál gazdaságot sújtó, és a 2011. május 17-i egyetértési megállapodás aláírásához vezető kivételes körülményekből eredtek.
(227)
Amint azt a Bizottság 2011. október 24-i határozatában jelezte, a BPN-nek értékesítése előtt nyújtott intézkedéseken felül a BIC további intézkedésekre tart igényt, amelyeket az (56) bekezdés tartalmaz.
(228)
2011. október 24-i határozatában a Bizottság felvetette azt a kérdést, hogy vajon a BIC által igényelt tőkeinjekció összege az életképesség biztosításához szükséges minimum volt-e. Figyelembe véve a BIC 2011. július 20-i ajánlatában és a BPN 2011. júniusi pénzügyi kimutatásaiban kért, mérlegre vonatkozó módosításokat, Portugália becslése szerint a [200-400] millió EUR-s szint [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatónak felel meg.
(229)
Portugália kijelenti, hogy ez a tőkeszint az ajánlattételi eljárás eredménye, ha figyelembe vesszük a BIC által az államnak később fizetendő árat (40 millió EUR) is. Ezt a tőkeszintet a bank alaptevékenységének ismételt középpontba állításával kapcsolatos költségek és a megfelelő további tőketartalék fenntartásának szükségessége indokolja. Portugália úgy véli, hogy a tartalék megfelelő a saját tőke elégséges szintjének fenntartásához, különösen az egyesülés kezdeti éveiben, ha figyelembe vesszük a BPN kedvezőtlen hírnevét és Portugália nehéz gazdasági helyzetét is.
(230)
Megjegyzendő, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv szerint a tőkemegfelelési mutató az értékesítést követő negyedik év végére várhatóan eléri a [8-12] %-ot, stresszforgatókönyv esetén pedig a [7-11] %-ot (amely kevéssel elmarad a Portugáliában jogszabályban előírt 10 %-os minimumtól).
(231)
A Bizottság ennélfogva megállapítja, hogy a 2012. januári szerkezetátalakítási terv alapján a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval egyenértékű tőkeszint az ajánlattételi eljárás eredménye és szükséges a bank életképességének biztosításához.
(232)
A Bizottság szintén kedvezően ítéli meg azt a tényt, hogy a BIC-vel kötött keretszerződésben a BIC kötelezettséget vállal arra, hogy öt évig nem fizet a BPN-hez kötődő osztalékot vagy azzal egyenértékű juttatást a részvényesek számára. E kötelezettségvállalás célja annak biztosítása, hogy a BPN-be befektetett tőke ne kerüljön ki azonnal a bankból a részvényeseknek kifizetett források formájában.
(233)
A BIC által végül átvett végleges eszközök azonban eltérnek a BIC 2011. július 20-i ajánlatától, és a BIC fenntartja a jogot arra is, hogy a nemteljesítő hiteleket visszaadja. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy a támogatás minimumra korlátozása érdekében a kockázattal súlyozott eszközök azon csökkenését, amely a hitelek államnak történő visszaadásából ered, megfelelő mértékű, a kockázattal súlyozott eszközök csökkentésének [10-18] %-ával megegyező tőkecsökkentéssel kell együtt járnia. A tőkecsökkentés történhet az államnak visszaadott hitelek könyv szerinti értékére alkalmazott levonás formájában.
(234)
A Bizottság megjegyzi, hogy a BIC javaslata szerint az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység a nemteljesítő hitelek visszaadása esetén úgy is fenntarthatja a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatót, hogy új hiteleket nyújt a gazdaság számára. A Bizottság úgy véli, hogy ez az intézkedés nem korlátozná a minimumra a támogatást a következő okok miatt: Először is, a BIC értékesítés előtti sajáttőke-aránya az értékesítés napján [10-18] %-nál alacsonyabb lesz. Ennélfogva amint a BPN egyesül a BIC-vel, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység alapvető tőkemegfelelési mutatója azonnal csökkenni fog (a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben foglaltak szerint). Ennek megfelelően, ha az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység az egyesülés után fenntartaná a [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatót, a BIC által előre jelzettnél magasabb tőkével rendelkezne. Másodszor, a 2012. januári szerkezetátalakítási terv számításai már figyelembe veszik az új kölcsönök kihelyezését, és e célból a BPN értékesítés pillanatában érvényes (nagyon magas) [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóját elégségesnek ítéli. Ennélfogva nem szükséges a 2012. januári szerkezetátalakítási tervben előirányzottnál több tőkét fordítani új hitelek létrehozására. E tekintetben a Bizottság kedvezően ítéli meg Portugália kötelezettségvállalását arra, hogy a BPN alapvető tőkemegfelelési mutatója a Banco BIC-nek történő értékesítés pillanatában nem fogja meghaladni a [10-18] %-ot és arra, hogy amennyiben nemteljesítő hiteleket ruháznak át az államra vagy más állami irányítás alatt álló gazdasági egységre, a Banco BIC vagy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység az ezekhez a hitelekhez kapcsolódó tőkét a hitelek kockázattal súlyozott eszközértéke [10-18] %-ának erejéig visszafizeti az államnak vagy más állami irányítás alatt álló gazdasági egységnek.
(235)
Ezenfelül a szerkezetátalakítási közlemény kijelenti, hogy a vállalkozások felvásárlásának tilalma szükséges a támogatás minimumra korlátozása érdekében. A szerkezetátalakítási közlemény 23. pontja kifejezetten tartalmazza, hogy „a vállalkozásoknak […] nem szabad olyan mértékben állami forrásokat juttatni, hogy a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, piactorzító tevékenységeket finanszírozhassanak. Nem finanszírozható állami támogatásból pl. más vállalkozásban történő részesedésvásárlás vagy új beruházás, kivéve, ha ez a vállalkozás életképességének helyreállításához szükséges”.
(236)
A Bizottság megjegyzi, hogy már a 2012. januári szerkezetátalakítási terv jelezte, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység életképes gazdasági egység lesz, amelynek elfogadható tőkearányos jövedelmezőséget kell megvalósítania, ezenfelül még nyereséget is várnak tőle. Az életképesség helyreállítása nem felvásárlásokon múlik. Ellenkezőleg, a Bizottság úgy véli, hogy a felvásárlási tilalom biztosítani fogja, hogy a szerkezetátalakításhoz szükségesnek ítélt tőke a bankon belül maradjon, tehát elősegíti az életképesség helyreállítását. E tekintetben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Portugália kötelezettségvállalása a felvásárlási tilalom érvényesítésére szükséges ahhoz, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen.
(237)
A saját hozzájárulás tekintetében a szerkezetátalakítási közlemény előírja, hogy a szerkezetátalakítás költségeit az állam, valamint a bank befektetői és korábbi részvényesei közösen viselik. E követelmény biztosítja, hogy a megmentett bankok felelősséget vállaljanak múltbeli viselkedésük következményeiért, és hogy jövőbeli magatartásukat megfelelő ösztönzők irányítsák.
(238)
A jelenlegi esetben a Bizottság kedvezőnek ítéli azt, hogy a részvényesek kártérítés nélkül elveszítették banki részesedésüket. Ennélfogva megfelelően részt vállaltak egy olyan bankkal kapcsolatos tehermegosztásban, amelynek értékét két, Portugália által kijelölt független intézet is negatívnak ítélte. A Bizottság kedvezőnek ítéli azt is, hogy az államosítási eljárással összefüggésben lecserélték a BPN igazgatóságát.
(239)
Megállapítja azonban, hogy a 245 millió EUR-val rendelkező másodrangú hitelezőket megtartják a bankban, amelyet privatizálnak, és amely továbbra is kaphat kamatszelvényeket.
(240)
A szerkezetátalakítási közlemény 26. pontjában foglaltak szerint „a bankok […] nem használhatják az állami támogatást a saját pénzeszközök (tőke és alárendelt kölcsön) ellentételezésére, ha ezek a tevékenységek nem termelnek elegendő nyereséget”.
(241)
A BPN szerkezetátalakítási időszakát illetően a BPN nem felelt meg a Bizottság hibrid eszközökkel kapcsolatos politikájának, a szerkezetátalakítási közlemény 26. pontjában foglaltak szerint. A Bizottság ebben egyértelműsíti, hogy szerkezetátalakítás esetén nem összeegyeztethető a tehermegosztás célkitűzésével az, hogy a kedvezményezett bank belátása szerint (például tartalék felszabadítása vagy tőkecsökkentés révén) ellensúlyozza a veszteségeket annak érdekében, hogy garantálhassa az osztalékfizetést vagy a fennálló alárendelt kölcsönre kibocsátott kamatszelvényeket. A Bizottság megállapítja, hogy a kamatfizetés nem a fenti elvnek megfelelően történt; ezt mélyrehatóbb szerkezetátalakítással kell ellensúlyozni (55).
(242)
A Bizottság úgy véli, hogy a bank széles körű szerkezetátalakítása megfelelően ellensúlyozhatja a tehermegosztás hiányát.
(243)
Mivel azonban a bankot eladják, 2016. december 31-ig felvásárlási tilalom szükséges ahhoz, hogy biztosítani lehessen a bank tőketulajdonosainak minimális tehervállalását.
(244)
E tekintetben a Bizottság számba veszi Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BPN szerkezetátalakítási folyamatának elősegítése céljából a Banco BIC, az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység és Portugália 2016. december 31-ig nem érvényesíthet semmilyen vételi opciós jogot a BPN által az értékesítés napját megelőzően kibocsátott alárendelt kölcsönökkel kapcsolatban.
(245)
A Bizottság megállapítja, hogy a fenti (182) és (185) bekezdésben felsorolt valamennyi támogatási intézkedés, és különösen a kezességvállalások, a tőkeinjekció és a különleges célú gazdasági egységekre történt eszközátruházás ellentételezése nincs összhangban a Bizottság vonatkozó közleményeivel.
(246)
Az állami kezességvállalás árát 20 bázispontban állapították meg, amely jóval alacsonyabb a pénzintézetek által kibocsátott kötelezettségekre vonatkozó állami kezességvállalás ellentételezésére vonatkozó bizottsági szabályok alkalmazásából eredő szintnél.
(247)
A BPN 2012. februári 600 millió EUR-s tőkeinjekciójához egyértelműen nem jár a szerkezetátalakítási közleménynek megfelelő ellentételezés. A portugál hatóságok nem várnak ellentételezést a tőkeinjekcióért. A tőkejuttatás célja valójában az volt, hogy lehetővé tegye a bank negatív áron történő értékesítését.
(248)
A különleges célú gazdasági egységekre könyv szerinti értéken történt eszközátruházás tekintetében, míg a Bizottság elismeri, hogy az eszközök különleges célú gazdasági egységekre történő átruházása elméletileg a BPN életképességét hivatott védeni, és lehetővé kívánja tenni annak értékesítését, a könyv szerinti értéken való átruházás olyan támogatást tartalmaz, amely nincs összhangban az értékvesztett eszközökről szóló közlemény követelményeivel. Az átruházás a tényleges gazdasági értéket jóval meghaladó könyv szerinti értéken történik, és nem irányoztak elő az államnak járó ellentételezést. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény elismeri, hogy a széles körű szerkezetátalakítás ellensúlyozhatja a közlemény fő követelményeinek esetleges be nem tartását, beleértve az árképzésre vonatkozó követelményeket. A BPN széles körű szerkezetátalakítása lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy megállapítsa, a kérdéses intézkedés összhangban van az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel. A különleges célú gazdasági egységekre történt eszközátruházás tehát a BPN javára tett egyéb intézkedésekkel közösen, és egy széles körű szerkezetátalakítás részeként értékelhető.
(249)
A szerkezetátalakítási közlemény 25. pontja meghatározza, hogy a megfelelő mértékű tehermegosztástól való bármely előzetes eltérést, amelyet a pénzügyi stabilitás követelménye miatt a megmentési szakaszban kivételesen engedélyeztek, kompenzálni kell a szerkezetátalakítás későbbi szakaszában, például visszakövetelési rendelkezés formájában és/vagy nagyobb mértékű szerkezetátalakítás révén, ideértve a versenytorzulást korlátozó kiegészítő intézkedéseket.
(250)
A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BPN szerkezetátalakítása megfelelően széles körű. Először is megállapítja, hogy a bank kisméretű. A szerkezetátalakítási folyamat következtében a BPN mint önálló bank megszűnik. A BIC által átvenni kívánt lakossági banki üzletág mérlege a BPN államosítás előtti mérlegének kevesebb mint 35 %-a. A lakossági banki szolgáltatásoktól eltérő üzletágakat és tevékenységeket végleg megszüntették.
(251)
A Bizottság ennélfogva megállapíthatja, hogy a BPN széles körű szerkezetátalakításának fényében a tehermegosztás megfelelő.
6.3.3. A versenytorzulást korlátozó intézkedések
(252)
A versenytorzulást korlátozó intézkedések tekintetében a szerkezetátalakítási közlemény előírja, hogy az ilyen intézkedések jellegét és formáját a támogatási összeg, valamint a nyújtási feltételek és körülmények, és a kedvezményezett bank működési piaca(i) határozzák meg.
(253)
Míg a BPN által kapott támogatás összege jelentős, figyelembe kell venni a bank kis méretét. A szerkezetátalakítási közlemény 32. pontjában foglaltak szerint a Bizottság megvizsgálja, hogy milyen valószínűsíthető hatást gyakorol a támogatás azokra a piacokra, amelyeken a kedvezményezett bank a szerkezetátalakítást követően működik majd. Először is megvizsgálják a banknak az életképesség helyreállítását követően a piacon elért méretét és relatív fontosságát.
(254)
E tekintetben a Bizottság megállapítja, hogy a BPN már nem ugyanaz a gazdasági vállalkozás lesz, mint az állami beavatkozást megelőzően volt (56). Államosításon és mélyreható, széles körű szerkezetátalakításon ment keresztül. Ebből adódóan egy jóval kisebb bank fog versengeni a piacon.
(255)
Mérlegfőösszege alapján a BPN 2008 végén a hetedig legnagyobb pénzintézet volt Portugáliában. Államosítása óta mérete különösen betétkiáramlás eredményeként csökkent. 2011 közepén a 12. helyen áll, piaci részesedése a betétek és a hitelek tekintetében is kevesebb mint 1 %. 2008 és 2011 között a betétek és hitelek mennyisége közel a felére csökkent.
(256)
A 2011. október 24-i határozattal kapcsolatos észrevételeiben Portugália először is kijelentette, hogy a BPN piaci részesedése már az államosítás előtt hozzávetőleg [1-2] % volt. Másodszor, az államosítást követően a BPN jelentős szerkezetátalakításon ment keresztül, mérete pedig tovább csökkent. Harmadszor, még a BIC-vel való egyesülést követően is az új, egyesüléssel létrejövő gazdasági egység kevesebb mint [ 1] %-os piaci részesedéssel fog rendelkezni Portugáliában, mivel a BPN piaci részesedése jelenleg az ügyfeleknek nyújtott hitelek és a betétek tekintetében is hozzávetőleg [ 1] %, valamint a BIC is [ 1] %-os piaci részesedéssel rendelkezik a hitelek, és [ 1] %-kal a betétek tekintetében.
(257)
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a banki üzletág ajánlattételi eljárásban történő értékesítése lehetővé tette a versenytársak számára, hogy megszerezzék a BPN márkáját és üzletágát, ami korlátozta a verseny torzulását.
(258)
A Bizottság kedvezőnek ítéli továbbá a v. iii. bekezdésben bemutatott, osztalékkal kapcsolatos politikát.
(259)
Ezenfelül a szerkezetátalakítási közlemény 44. pontja szintén megemlíti, hogy a bankok pénzügyi ajánlataik értékesítésekor nem alkalmazhatják az állami támogatást versenyelőnyként. A Bizottság kedvezőnek ítéli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy a BIC nem utal az állami támogatás igénybevételére a reklámkampányaiban és a befektetőkkel folytatott kommunikáció során.
(260)
2011. október 24-i határozatában a Bizottság kétségbe vonta, hogy a tervezett intézkedések elegendőek, ha figyelembe vesszük a jelentős mennyiségű támogatást és azt, hogy olyan tőkeinjekciót, kezességvállalást és értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedéseket nyújtottak a BPN számára, amelyeket nem ellentételeztek a vonatkozó közlemények követelményeinek megfelelően.
(261)
A Bizottság különösen megállapította, hogy a bank [10-18] %-os alapvető tőkemegfelelési mutatóval fogja folytatni piaci tevékenységét, amely jóval magasabb a 2011 végén előírt 9 %-os, és a 2012 végén előírt 10 %-os minimális szintnél.
(262)
Ezenfelül a BIC lehetőséget kért arra, hogy […] hónapon belül visszaadhassa a legalább […] napig nemteljesítő hiteleket (a hitelportfólió nominális összértékének legfeljebb […] %-áig). Kérte továbbá a CGD-től két formában kapott likviditási támogatás fenntartását. Az első a kereskedelmikötvény-programra vonatkozó, állami kezességvállalás hatálya alá tartozó, [150-500] millió EUR-s hitelkeret fenntartása három évig, a CGD kötelezettségvállalása mellett arra, hogy […]-ig fenntartja a hitelkeret feltételeit. A második a CGD által nyújtott új, [150-350] millió EUR-s hitelkeret a betétösszeg 1,8 milliárd EUR alá történő csökkenésének ellensúlyozása céljából, a(z) […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábnak megfelelő mértékű ellentételezéssel.
(263)
Ez biztosítja, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem használja az állami támogatást versenytársai kárára, és hogy a támogatás által okozott versenytorzulást megfelelően ellensúlyozzák.
(264)
Tekintettel a feszült piaci helyzetre és a Portugália által az egyetértési megállapodás aláírásához vezető események nyomán a banki ágazatra kiszabott szigorú feltételekre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezek a likviditási hitelkeretek jelentősen befolyásolnák azt, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység milyen mértékben lesz képes versengeni a piacon a többi, állami támogatásban nem részesült szereplővel.
(265)
Az állami támogatás tehát csak abban az esetben nyilvánítható összeegyeztethetőnek, ha olyan megfelelő intézkedéseket léptetnek életbe, amelyek biztosítják, hogy az állami támogatást nem használják olyan versenytársak kárára, akik közül némelyek nem kaptak hasonló állami támogatást. Az állami támogatást kapó bankok és a támogatásban nem részesülő bankok között azonos versenyfeltételeket kell fenntartani. Az állami támogatás továbbá nem gyengítheti a támogatásban nem részesülők versenyzési, befektetési és innovációs kedvét, valamint nem hozhat létre olyan belépési korlátokat, amelyek alááshatják a tagállamok közötti tevékenységek folytatását.
(266)
Biztosítani kell továbbá azt, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység nem jut a likviditási kockázat államra történő átruházásából és a tőkejuttatásból származó versenyelőnyhöz.
(267)
Először is, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bank minimális követelményt meghaladó tőkeszintjéből eredő versenytorzulás (lásd a (261) bekezdést) korlátozása érdekében a kockázattal súlyozott eszközök azon csökkenését, amely a hitelek államnak történő visszaadásából ered, megfelelő mértékű tőkecsökkentéssel kell együtt járnia. Ennélfogva Portugáliának a BPN maximális tőkeszintjével kapcsolatos kötelezettségvállalása szükséges ahhoz, hogy a szerkezetátalakítási terv a belső piaccal összeegyeztethető legyen.
(268)
Másodszor, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a BPN kereskedelmikötvény-programjához kapcsolódó, [150-500] millió EUR-s hitelkeret lejárati idejét […] évre kell korlátozni. Ezenfelül a második likviditási hitelkeretre vonatkozó ellentételezés mértékének közelebb kell állnia a piaci feltételekhez, és a(z) […] bázisponttal növelt Euribor-kamatlábon kell megállapítani azt. Ugyanakkor Portugáliának 2016. december 31-ig kérvényeznie kell a Bizottság előzetes jóváhagyását a CGD vagy az állam által nyújtott bármely hitelkeret vagy kezességvállalás odaítélése előtt, hogy biztosítsa, hogy az említett korlátozásokat nem kerülik meg. E tekintetben a Bizottság tudomásul veszi Portugália likviditási hitelkeretekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásait; ezek szükségesek annak biztosításához, hogy a szerkezetátalakítási támogatás a belső piaccal összeegyeztethető legyen.
(269)
Harmadszor, a szerkezetátalakítási közlemény is összefüggésbe hozza a felvásárlási tilalmat a verseny torzulásával. A közlemény 39. és 40. pontja kifejti, hogy „az állami támogatás nem használható a közpénzekből folyósított támogatásban nem részesülő versenytársak károsítására” és hogy „a bankok nem fordíthatják az állami támogatást versenytársaik felvásárlására”. A Bizottság üdvözli Portugália (236) bekezdésben említett, a 2016. december 31-ig tartó felvásárlási tilalommal kapcsolatos kötelezettségvállalását.
(270)
Végül, a BIC joga a nemteljesítő hitelek államnak történő visszaadására […]-n és nem az értékesítés napját követő […] hónappal szűnik meg. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ajánlattételi eljárás megindítása, és különösen a 2011. december 9-i keretszerződés aláírása óta a BIC-nek volt lehetősége a BPN hiteleinek felülvizsgálatára. Ezenfelül a hitelportfóliót két alkalommal már megtisztították: a legkevésbé teljesítő hitelek különleges célú gazdasági egységekre történő átruházásával 2010 decemberében, majd ezt követően a BIC vevőként lehetőséget kért arra, hogy további hiteleket adhasson vissza az államnak annak érdekében, hogy teljesíteni tudja a [110-150] %-os hitel-betét arányt.
(271)
A Bizottság megállapítja, hogy a további visszatérítési lehetőségek védelmet biztosítanak a BIC számára a romló gazdasági helyzet kockázataival szemben. A további „nemteljesítések” minden valószínűség szerint a gazdasági helyzet romlását tükröznék, így a teljes banki ágazatra hatással lennének. A BIC jogosultsága a nemteljesítő hitelek államnak történő visszaadására versenytorzító hatású, és egyetlen másik bank sem jut ilyen lehetőséghez. Ennélfogva a hitelek visszaadásának végső határideje […]. E tekintetben a Bizottság üdvözli Portugália arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy tiszteletben tartja a […] határidőt.
6.3.4. Következtetés
(272)
Amennyiben pontosan végrehajtják az 5.2. pontban szereplő kötelezettségvállalásokat, a 2012. januári szerkezetátalakítási terv elegendő bizonyítékot szolgáltat arra, hogy az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység hosszú távú életképességét helyreállították, hogy megvalósul a megfelelő tehermegosztás, és hogy a verseny indokolatlan torzulásait megfelelő módon korlátozó intézkedéseket hoznak. A Bizottság ennélfogva a szerkezetátalakítási közleménnyel összhangban lévőnek nyilvánítja a 2012. januári szerkezetátalakítási tervet.
6.3.5. Ellenőrzés
(273)
A szerkezetátalakítási közlemény 46. pontja kimondja, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtásának ellenőrzése érdekében a tagállamoknak rendszeresen részletes jelentést kell küldeniük. Ennek megfelelően Portugáliának e határozat napjától számítva félévente be kell nyújtania ilyen jelentést a Bizottsághoz.
7. Következtetés
(274)
A Bizottság sajnálattal veszi tudomásul, hogy Portugália jogszerűtlenül, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével végrehajtotta a 6.1.2., „A támogatás mértékének vizsgálata” című pontban felsorolt állami támogatásokat. Ezek a támogatások azonban a határozatban figyelembe vett további támogatási intézkedésekkel együtt összeegyeztethetőnek minősülnek, amennyiben az 5.2. pontban szereplő kötelezettségvállalásokat végrehajtják,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Portugália által nyújtott alábbi intézkedések állami támogatásnak minősülnek:
i.
a CGD által az államosítás előtt nyújtott hitelek;
ii.
a CGD által az államosítás után és az értékesítés előtt a BPN-nek - állami kezességvállalással vagy anélkül - biztosított hitelek és likviditási hitelkeretek;
iii.
könyv szerinti értéken történő eszközátruházás a BPN-ről a különleges célú gazdasági egységekre az értékesítés előtt és után;
iv.
az állam 2012. február 15-i tőkeinjekciója;
v.
a BIC által az egyesüléssel létrejövő gazdasági egység számára a CGD-től igényelt likviditási hitelkeretek;
vi.
a BIC joga a(z) […] bázispontnál magasabb árképzésű betétek államra történő átruházásához vagy ahhoz, hogy a különbözet ellentételezését kérje az államtól; valamint
vii.
a peres ügyekkel kapcsolatos költségek átruházása az államra.
(2) Az 5.2. szakaszban meghatározott kötelezettségvállalásokra való tekintettel az (1) bekezdésben meghatározott támogatási intézkedések összeegyeztethetőek a belső piaccal.
2. cikk
Az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül Portugália értesíti a Bizottságot az e határozatban foglaltaknak való megfelelés érdekében tett intézkedéseiről. Portugália továbbá a határozat keltétől számított fél év elteltével kezdődően részletes jelentéseket nyújt be a megfelelés érdekében tett intézkedésekről.
3. cikk
E határozat címzettje a Portugál Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 27-én.