РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 439/2010 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 19 май 2010 година
за създаване на Европейска служба за подкрепа в областта на убежището
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 74 и член 78, параграфи 1 и 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
Политиката на Съюза по отношение на общата европейска система за убежище (ОЕСУ) е разработена съгласно условията на Хагската програма да създаде общо пространство за убежище посредством ефективна хармонизирана процедура в съответствие с ценностите и хуманитарната традиция на Европейския съюз.
(2)
Благодарение на въвеждането на общи минимални стандарти през последните години бе постигнат голям напредък в посока на изграждане на ОЕСУ. Въпреки това между държавите-членки остават значителни различия по отношение на предоставянето на международна закрила и нейните форми. Тези различия следва да бъдат намалени.
(3)
В своя план за политика в областта на убежището, приет през юни 2008 г., Комисията обяви намерението си да работи за развитието на ОЕСУ, като предложи да се преразгледат съществуващите правни инструменти, за да се постигне по-голямо хармонизиране на приложимите стандарти, и като засили подкрепата за практическото сътрудничество между държавите-членки, по-специално чрез законодателно предложение за създаване на Европейска служба за подкрепа в областта на убежището („Службата за подкрепа“), което ще повиши координацията на оперативното сътрудничество между държавите-членки с оглед ефективното прилагане на общите правила.
(4)
В Европейския пакт за имиграцията и убежището, приет през септември 2008 г., Европейският съвет тържествено препотвърди, че всеки преследван чужденец има право да получи помощ и закрила на територията на Европейския съюз в прилагане на Женевската конвенция от 28 юли 1951 г. за статута на бежанците, изменена с Протокола от Ню Йорк от 31 януари 1967 г., и други договори в тази област. Бе постигнато също изрично съгласие, през 2009 г. да бъде създадена Европейска служба за подкрепа.
(5)
С практическото сътрудничество в областта на убежището се цели по-пълно сближаване и осигуряване на постоянно качество на процедурите на държавите-членки за вземане на решения в тази област, в рамките на европейска законодателна рамка. През последните години бяха предприети значителен брой мерки за практическо сътрудничество, по-специално приемането на общ подход към информацията относно държавите на произход и създаването на общ европейски учебен план в областта на убежището.
(6)
Службата за подкрепа следва да бъде създадена, за да се укрепят и развият тези мерки на сътрудничество. Службата за подкрепа следва да вземе надлежно предвид тези мерки на сътрудничество, както и извлечените от тях поуки.
(7)
По отношение на държавите-членки, чиито системи за убежище и прием са подложени на специфичен и несъразмерно голям натиск, който се дължи по-специално на тяхното географско или демографско положение, Службата за подкрепа следва да подкрепя развитието на солидарност в рамките на Съюза с цел подпомагане на по-доброто разпределяне на лицата, ползващи се с международна закрила, между държавите-членки, като същевременно се следи да няма злоупотреби със системите за убежище и прием.
(8)
За да упражнява своите правомощия по оптимален начин, Службата за подкрепа следва да бъде независима по отношение на техническите въпроси и следва да има правна, административна и финансова самостоятелност. За целта Службата за подкрепа следва да бъде орган на Съюза, който притежава юридическа правосубектност и упражнява изпълнителните правомощия, предоставени му съгласно настоящия регламент.
(9)
Службата за подкрепа следва да работи в тясно сътрудничество с органите на държавите-членки в областта на убежището, с националните служби за имиграция и убежище и с други служби, като използва техния капацитет и експертен опит, както и с Комисията. Държавите-членки следва да си сътрудничат със Службата за подкрепа, за да се гарантира изпълнението на нейните правомощия.
(10)
Освен това Службата за подкрепа следва да действа в тясно сътрудничество с Върховния комисариат на ООН за бежанците (ВКБООН) и, когато това е уместно, с компетентни международни организации, с цел да се възползва от техния експертен опит и подкрепа. За тази цел ролята на ВКБООН и на другите компетентни международни организации следва да бъде призната в пълна степен и тези организации следва да участват пълноценно в работата на Службата за подкрепа. Предоставянето на финансови средства от Службата за подкрепа на ВКБООН в съответствие с настоящия регламент не следва да води до двойно финансиране на дейностите на ВКБООН с други международни или национални източници.
(11)
Освен това, за реализирането на целта си и доколкото е необходимо за изпълнението на своите задачи, Службата за подкрепа следва да си сътрудничи с други органи на Съюза, по-специално с Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите-членки на Европейския съюз (Frontex), създадена с Регламент (ЕО) № 2007/2004 на Съвета (2), и Агенцията на Европейския съюз за основните права (FRA), създадена с Регламент (ЕО) № 168/2007 на Съвета (3).
(12)
Службата за подкрепа следва да си сътрудничи с Европейската мрежа за миграцията, създадена с Решение 2008/381/ЕО на Съвета (4), за да се избегне дублирането на дейности. Службата за подкрепа следва също да поддържа тесен диалог с гражданското общество с цел обмен на информация и обединяване на знания в областта на убежището.
(13)
Службата за подкрепа следва да бъде европейски център за експертни знания в областта на убежището със задача улесняване, координиране и укрепване на практическото сътрудничество между държавите-членки по различните въпроси, свързани с убежището, така че държавите-членки да бъдат по-добре подготвени за предоставянето на международна закрила на лица, които имат право, като същевременно работи по безпристрастен и ефикасен начин с лицата, които не отговарят на изискванията за международна закрила, когато това е уместно. Правомощията на Службата за подкрепа следва да се концентрират върху три основни задачи, а именно принос за прилагането на ОЕСУ, подкрепа за практическото сътрудничество между държавите-членки в областта на убежището и подкрепа за държавите-членки, които са подложени на особен натиск.
(14)
Службата за подкрепа не следва да разполага с преки или косвени правомощия във връзка с вземането на решения от органите на държавите-членки в областта на убежището относно конкретни молби за международна закрила.
(15)
За да предостави и/или координира предоставянето на бърза и ефективна оперативна подкрепа на държавите-членки, чиито системи за убежище и прием са подложени на особен натиск, Службата за подкрепа следва по искане на съответните държави-членки да координира действията за подкрепа на тези държави-членки, inter alia чрез разполагането на тяхна територия на екипи за подкрепа в областта на убежището, съставени от експерти в тази сфера. Тези екипи следва да предоставят по-специално експертни знания във връзка с услугите за устен превод, информация относно държави на произход и знания в областта на обработката и управлението на делата за убежище. Организацията на екипите за подкрепа в областта на убежището следва да се определя от настоящия регламент, с цел да се гарантира ефективното им разполагане.
(16)
Службата за подкрепа следва да осъществява мисията си в условия, които ѝ позволяват да служи за референтна институция по силата на нейната независимост, научното и техническото качество на предоставяната от нея помощ и разпространяваната информация, прозрачността на нейните процедури и методи на работа, както и добросъвестното изпълнение на възложените ѝ задачи.
(17)
Комисията и държавите-членки следва да бъдат представени в управителния съвет на Службата за подкрепа с оглед упражняване на ефективен контрол върху нейната работа. Доколкото това е възможно, управителният съвет следва да е съставен от оперативните ръководители на администрациите на държавите-членки в областта на убежището или от техни представители. Той следва да има необходимите правомощия, по-конкретно за изготвянето на бюджета, контрола върху неговото изпълнение, приемането на съответните финансови правила, установяването на прозрачни процедури на работа по отношение на вземането на решения от Службата за подкрепа, приемането на годишния доклад относно положението в областта на убежището в Съюза и на техническите документи относно прилагането на инструментите на Съюза в областта на убежището, както и назначаването на изпълнителен директор и, по целесъобразност, на изпълнителен комитет. Предвид неговия експертен опит по въпросите на убежището ВКБООН следва да бъде представен от член на управителния съвет без право на глас, така че да бъде пълноценно включен към в работата на Службата за подкрепа.
(18)
Като се има предвид естеството на задачите на Службата за подкрепа и ролята на изпълнителния директор, и за да се даде възможност на Европейския парламент да приеме становище относно подбрания кандидат преди назначаването му, както и преди евентуалното удължаване на неговия мандат, към изпълнителния директор следва да се отправи покана да направи изявление и да отговори на въпроси пред компетентната(ите) комисия(и) на Европейския парламент. Изпълнителният директор следва също така да представи годишния доклад пред Европейския парламент. Освен това Европейският парламент следва да разполага с възможността да покани изпълнителния директор да докладва относно изпълнението на неговите задължения.
(19)
За гарантиране на нейната пълна самостоятелност и независимост, Службата за подкрепа следва да има собствен бюджет, който ще се състои най-вече от вноска от Съюза. Финансирането на Службата за подкрепа следва да бъде одобрено от бюджетния орган в съответствие с предвиденото в точка 47 от Междуинституционалното споразумение от 17 май 2006 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията за бюджетната дисциплина и доброто финансово управление (5). По отношение на вноските на Съюза и на безвъзмездните средства от общия бюджет на Европейския съюз следва да се прилага бюджетната процедура на Съюза. Одитът на сметките следва да се извършва от Сметната палата.
(20)
Службата за подкрепа следва да си сътрудничи с органите в областта на убежището на трети държави, с международни организации, компетентни по въпроси от обхвата на настоящия регламент, и с трети държави в рамките на работни договорености, сключени по силата на съответните разпоредби на Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС).
(21)
В съответствие с член 3 от Протокола относно позицията на Обединеното кралство и Ирландия по отношение на пространството на свобода, сигурност и правосъдие, приложен към Договора за Европейския съюз (ДЕС) и към ДФЕС, Обединеното кралство и Ирландия са нотифицирали с писма от 18 май 2009 г. желанието си да участват в приемането и прилагането на настоящия регламент.
(22)
В съответствие с членове 1 и 2 от Протокола относно позицията на Дания, приложен към ДЕС и към ДФЕС, Дания не участва в приемането на настоящия регламент, не е обвързана от него, нито от неговото прилагане.
(23)
Като се има предвид, че в качеството си на държава-членка до този момент Дания е допринасяла за практическото сътрудничество между държавите-членки в областта на убежището, Службата за подкрепа следва да улесни оперативното сътрудничество с Дания. За тази цел следва да бъде отправена покана представител на Дания да присъства на всички заседания на управителния съвет, който също така следва да може да решава да покани наблюдатели от Дания на заседанията на работните групи, когато това е уместно.
(24)
За изпълнението на своята мисия Службата за подкрепа следва да бъде отворена за участие на държави, сключили споразумения със Съюза, по силата на които те са приели и прилагат правото на Съюза в уредената с настоящия регламент област, по-специално Исландия, Лихтенщайн, Норвегия и Швейцария. Службата за подкрепа следва също така, съгласувано с Комисията, да може да сключва работни договорености, в съответствие с ДФЕС, с държави, различни от тези, които са сключили споразумения със Съюза, по силата на които те са приели и прилагат правото на Съюза. Службата за подкрепа обаче в никакъв случай не следва да разработва независима външна политика.
(25)
Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (6) (Финансовият регламент), и по-специално член 185 от него, следва да се прилага към Службата за подкрепа.
(26)
Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (7), следва да се прилага без ограничение към Службата за подкрепа, която следва да се присъедини към Междуинституционалното споразумение от 25 май 1999 г. между Европейския парламент, Съвета на Европейския съюз и Комисията на Европейските общности относно вътрешните разследвания, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (8).
(27)
Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (9) следва да се прилага към Службата за подкрепа.
(28)
Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (10) следва да се прилага при обработката на лични данни от Службата за подкрепа.
(29)
Необходимите разпоредби относно настаняването на Службата за подкрепа в държавата-членка, в която ще бъде седалището ѝ, и конкретните правила, приложими за целия персонал на Службата за подкрепа и членовете на техните семейства, следва да се определят в споразумение за седалището. Освен това приемащата държава-членка следва да осигури възможно най-добри условия за осигуряване на доброто функциониране на Службата за подкрепа, включително училища за децата и транспорт, с цел да се привлекат висококачествени човешки ресурси от възможно най-широк географски обхват.
(30)
Тъй като целите на настоящия регламент, а именно необходимостта да се подобри прилагането на ОЕСУ, да се улесни, координира и укрепи практическото сътрудничество между държавите-членки в областта на убежището и да се предостави и/или координира предоставянето на оперативна подкрепа за държавите-членки, чиито системи за убежище и прием са подложени на особен натиск, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите-членки и следователно, поради мащаба и последиците на предприеманото действие, могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от ДЕС. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тези цели.
(31)
Настоящият регламент зачита основните права и съблюдава принципите, признати по-конкретно от Хартата на основните права на Европейския съюз, и следва да се прилага в съответствие с правото на убежище, признато в член 18 от Хартата,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА 1
СЪЗДАВАНЕ И МИСИЯ НА ЕВРОПЕЙСКАТА СЛУЖБА ЗА ПОДКРЕПА В ОБЛАСТТА НА УБЕЖИЩЕТО
Член 1
Създаване на Европейската служба за подкрепа в областта на убежището
Създава се Европейска служба за подкрепа в областта на убежището (наричана оттук нататък „Службата за подкрепа“), с цел да подпомага по-доброто прилагане на общата европейска система за убежище (ОЕСУ), да укрепва практическото сътрудничество между държавите-членки в областта на убежището и да предоставя и/или координира предоставянето на оперативна подкрепа за държавите-членки, чиито системи за убежище и прием са подложени на особен натиск.
Член 2
Мисия на Службата за подкрепа
1. Службата за подкрепа улеснява, координира и укрепва практическото сътрудничество между държавите-членки по различните аспекти на въпросите в областта на убежището и подпомага по-доброто прилагане на ОЕСУ. Във връзка с това Службата за подкрепа участва в пълна степен във външното измерение на ОЕСУ.
2. Службата за подкрепа предоставя ефективна оперативна подкрепа на държавите-членки, чиито системи за убежище и прием са подложени на особен натиск, като използва всички полезни ресурси, които са на нейно разположение, като това може да включва координиране на ресурси, предоставени от държавите-членки съгласно условията, уредени в настоящия регламент.
3. Службата за подкрепа предоставя научна и техническа помощ по отношение на политиката и законодателството на Съюза във всички области с пряко или косвено въздействие върху областта на убежището, за да може да предостави пълна подкрепа за практическото сътрудничество по въпросите на убежището и да изпълни ефективно своите задачи. Тя представлява независим източник на информация по всички въпроси в тези области.
4. Службата за подкрепа осъществява мисията си в условия, които ѝ позволяват да служи за референтна институция по силата на нейната независимост, научното и техническото качество на предоставяната от нея помощ и разпространяваната информация, прозрачността на нейните процедури и методи на работа, добросъвестното изпълнение на възложените ѝ задачи и подкрепата в областта на информационните технологии, необходима за упражняването на нейните правомощия.
5. Службата за подкрепа работи в тясно сътрудничество с органите в областта на убежището на държавите-членки, с националните служби за имиграция и убежище, с други национални служби и с Комисията. Службата за подкрепа изпълнява своите задачи, без да засяга задачите на други компетентни органи на Съюза, и работи в тясно сътрудничество с тях и с ВКБООН.
6. Службата за подкрепа няма никакви правомощия във връзка с вземането на решения от органите в областта на убежището на държавите-членки по конкретни молби за международна закрила.
ГЛАВА 2
ЗАДАЧИ НА СЛУЖБАТА ЗА ПОДКРЕПА
РАЗДЕЛ 1
Подкрепа за практическото сътрудничество в областта на убежището
Член 3
Най-добри практики
Службата за подкрепа организира, подпомага и координира дейности, позволяващи обмен на информация и установяване и обединяване на най-добри практики в областта на убежището между държавите-членки.
Член 4
Информация относно държави на произход
Службата за подкрепа организира, подпомага и координира дейности, свързани с информацията относно държави на произход, и по-специално:
а)
събиране на подходяща, надеждна, точна и актуализирана информация относно държави на произход на лица, кандидатстващи за международна закрила, по прозрачен и безпристрастен начин, като се използват всички подходящи източници на информация, включително информация, получена от правителствени, неправителствени и международни организации и институции и органи на Съюза;
б)
изготвяне на доклади относно държавите на произход въз основа на информацията, събрана в съответствие с буква а);
в)
управление и по-нататъшно разработване на интернет портал за събиране на информация относно държави на произход и неговата поддръжка с цел да се осигури прозрачност в съответствие с необходимите правила за достъп до такава информация по член 42;
г)
изготвяне на общ формат и обща методология за представяне, проверка и използване на информацията относно държави на произход;
д)
анализ на информацията относно държави на произход по прозрачен начин, за да се насърчи сближаването на критериите за оценка и, по целесъобразност, да се използват резултатите от заседанията на една или повече работни групи. С този анализ не се цели да се дават указания на държавите-членки относно удовлетворяването или отхвърлянето на молби за международна закрила.
Член 5
Подкрепа за разпределянето в рамките на Съюза на лица, ползващи се с международна закрила
По отношение на държавите-членки, чиито системи за убежище и прием са подложени на специфичен и несъразмерно голям натиск, който се дължи по-специално на тяхното географско или демографско положение, Службата за подкрепа подпомага, улеснява и координира обмена на информация и други дейности, свързани с разпределянето в рамките на Съюза. Разпределянето в рамките на Съюза се извършва единствено по съгласуван между държавите-членки начин, със съгласието на съответното ползващо се от международна закрила лице и, по целесъобразност, при консултация с ВКБООН.
Член 6
Подкрепа за обучение
1. Службата за подкрепа създава и разработва курсове за обучение, достъпни за членовете на всички национални администрации и съдилища и трибунали, както и за националните служби в държавите-членки, компетентни в областта на убежището. Участието в обучението не засяга националните системи и процедури.
Службата за подкрепа разработва такива курсове за обучение в тясно сътрудничество с органите в областта на убежището на държавите-членки и, при необходимост, използва експертния опит на академичните институции и други компетентни организации.
2. Службата за подкрепа управлява и разработва европейски учебен план в областта на убежището, като отчита съществуващото сътрудничество в Съюза в тази област.
3. Предложените от Службата за подкрепа курсове за обучение могат да бъдат общи, специализирани или тематични и могат да включват методология за обучение на обучители.
4. Специализираните и тематичните обучения за придобиване на знания и умения по въпросите на убежището включват без да се ограничават до тях:
а)
международните инструменти за защита на правата на човека и достиженията на правото на Съюза в областта на убежището, в това число специализирани правни въпроси и въпроси от съдебната практика;
б)
въпроси, свързани с обработването на молбите за убежище от малолетни или непълнолетни лица и от уязвими лица със специфични нужди;
в)
техники на интервюиране;
г)
използване на медицински и правни експертни заключения в процедурите по предоставяне на убежище;
д)
въпроси, свързани със събирането и използването на информация относно държавите на произход;
е)
условия на приемане, в това число специалното внимание, предоставяно на уязвимите групи и жертвите на изтезания.
5. Предложеното обучение е от високо качество и определя ключови принципи и най-добри практики, за да се спомогне за сближаването на административните методи и решения, както и правната практика, при пълно зачитане на независимостта на националните съдилища и трибунали.
6. Службата за подкрепа осигурява на експертите, които са част от резерва от експерти за намеса в областта на убежището, посочен в член 15, специализирано обучение, свързано с техните задължения и функции, и провежда редовни учения с тях в съответствие с графика за специализирани курсове за обучение и учения, посочени в нейната годишна работна програма.
7. Службата за подкрепа може да организира дейности за обучение в сътрудничество с държавите-членки на тяхна територия.
Член 7
Подкрепа за външното измерение на ОЕСУ
Службата за подкрепа, съгласувано с Комисията, координира обмена на информация и другите действия, предприети по въпроси, възникващи при прилагането на инструментите и механизмите, свързани с външното измерение на ОЕСУ.
Службата за подкрепа координира обмена на информация и другите действия във връзка с пренастаняване, предприети от държавите-членки за задоволяване на нуждите от международна закрила на бежанците в трети държави и за изразяване на солидарност с приемащите държави.
Съобразно своите правомощия и в съответствие с член 49 Службата за подкрепа може да сътрудничи с компетентните органи на трети държави по технически въпроси, по-конкретно за насърчаване и съдействие за изграждането на капацитета на собствените системи за убежище и прием на третите държави и за прилагане на регионални програми за закрила, и други подходящи действия за намиране на трайни решения.
РАЗДЕЛ 2
Подкрепа за държавите-членки, подложени на особен натиск
Член 8
Особен натиск върху системата за убежище и прием
Службата за подкрепа координира и подкрепя общите действия за оказване на съдействие на системите за убежище и прием на държавите-членки, подложени на особен натиск, който е източник на изключително сериозно и изискващо незабавни мерки натоварване на техните инфраструктури за прием и системите им за убежище. Този натиск може да се характеризира с внезапно пристигане на голям брой граждани на трети държави, които може да се нуждаят от международна закрила, и може да произтича от географското или демографското положение на държавата-членка.
Член 9
Събиране и анализ на информация
1. За да може да оцени нуждите на държавите-членки, подложени на особен натиск, Службата за подкрепа събира, по-специално въз основа на информация, предоставена от държавите-членки, от ВКБООН и, при необходимост, от други компетентни организации, съответна информация, позволяваща установяване, подготовка и определяне на спешните мерки, посочени в член 10, за преодоляване на този натиск.
2. Въз основа на данни, предоставени от държавите-членки, подложени на особен натиск, Службата за подкрепа систематично установява, събира и анализира информация относно наличните структури и персонал, особено в областта на устния и писмения превод, информация за държави на произход и относно съдействието при обработката и управлението на делата за убежище и капацитета за предоставяне на убежище в тези държави-членки, подложени на особен натиск, за да се насърчи бързият и надежден обмен на информация между различните органи в областта на убежището на държавите-членки.
3. Службата за подкрепа анализира данните относно всяка ситуация на внезапно пристигане на голям брой граждани на трети държави, която може да подложи системите за убежище и прием на особен натиск, и осигурява бързия обмен на съответна информация между държавите-членки и Комисията. Службата за подкрепа използва съществуващите системи и механизми за ранно предупреждение и, при необходимост, създава система за ранно предупреждение за собствени цели.
Член 10
Действия за подкрепа на държавите-членки
По искане на съответните държави-членки Службата за подкрепа координира действията в подкрепа на държавите-членки, чиито системи за убежище и прием са подложени на особен натиск, включително координиране на:
а)
действията за подпомагане на държавите-членки, подложени на особен натиск, за да се улесни първоначалният анализ на молбите за убежище, разглеждани от компетентните национални органи;
б)
действията за осигуряване предоставянето на подходяща инфраструктура за приемане, по-специално за спешно настаняване, транспорт и медицинска помощ, от страна на държавите-членки, подложени на особен натиск;
в)
екипите за подкрепа в областта на убежището, чиито условия за дейност са определени в глава 3.
РАЗДЕЛ 3
Принос за прилагането на ОЕСУ
Член 11
Събиране и обмен на информация
1. Службата за подкрепа организира, координира и подпомага обмена на информация между органите в областта на убежището на държавите-членки, както и между тях и Комисията, относно прилагането на всички инструменти на достиженията на правото на Съюза в областта на убежището. За целта Службата за подкрепа може да създава фактологични, правни бази данни и бази данни със съдебна практика относно националните инструменти, инструментите на Съюза и международните инструменти в областта на убежището, като използва, inter alia, съществуващите механизми. Без да се засягат дейностите на Службата за подкрепа съгласно членове 15 и 16, в тези бази данни не се съхраняват лични данни, освен ако Службата за подкрепа е получила такива данни от документи, до които има предоставен публичен достъп.
2. По-специално Службата за подкрепа събира информация относно:
а)
обработката на молби за международна закрила от националните администрации и органи;
б)
националното право и неговото развитие в областта на убежището, включително съдебната практика.
Член 12
Доклади и други документи на Службата за подкрепа
1. Службата за подкрепа изготвя годишен доклад относно положението в областта на убежището в Съюза, като отчита надлежно информацията, която вече е предоставена от други подходящи източници. В този доклад Службата за подкрепа прави оценка на резултатите от дейностите, проведени съгласно настоящия регламент, и прави цялостен сравнителен анализ на тези дейности, за да повиши качеството, съгласуваността и ефективността на ОЕСУ.
2. В съответствие с работната си програма или по искане на управителния съвет или на Комисията, Службата за подкрепа може да приеме технически документи относно прилагането на инструментите на Съюза в областта на убежището, включително насоки и оперативни наръчници, като отчита надлежно становищата на държавите-членки или на Европейския парламент, и в тясна консултация с работните групи и Комисията. Когато тези технически документи се позовават на международното право за бежанците, се отчитат надлежно съответните насоки на ВКБООН. С документите не се цели да се дават указания на държавите-членки относно удовлетворяването или отхвърлянето на молби за международна закрила.
ГЛАВА 3
ЕКИПИ ЗА ПОДКРЕПА В ОБЛАСТТА НА УБЕЖИЩЕТО
Член 13
Координация
1. Държава(и)-членка(и), подложена(и) на особен натиск, може(могат) да отправи(ят) искане към Службата за подкрепа за разполагане на екип за подкрепа в областта на убежището. По-специално, молещата(ите) държава(и)-членка(и) прави(ят) описание на ситуацията, посочва(т) целите на искането за разполагане и уточнява(т) предполагаемите изисквания във връзка с разполагането в съответствие с член 18, параграф 1.
2. В отговор на искането Службата за подкрепа може да координира необходимата техническа и оперативна помощ за молещата(ите) държава(и)-членка(и) и разполагането за определен срок на екип за подкрепа в областта на убежището на територията на тази(ези) държава(и)-членка(и) въз основа на оперативния план, посочен в член 18.
Член 14
Техническа помощ
Екипите за подкрепа в областта на убежището предоставят експертни знания, съгласно договореното в оперативния план, посочен в член 18, по-специално във връзка с услугите за устен превод, информация относно държави на произход и познания в областта на обработката и управлението на делата за убежище в рамките на посочените в член 10 действия в подкрепа на държавите-членки.
Член 15
Резерв от експерти за намеса в областта на убежището
1. По предложение на изпълнителния директор, управителният съвет взема решение с мнозинство от три четвърти от членовете с право на глас относно профилите и общия брой на експертите, които да бъдат осигурени за участие в екипите за подкрепа в областта на убежището (резерв от експерти за намеса в областта на убежището). В рамките на резерва от експерти за намеса в областта на убежището Службата за подкрепа изготвя списък от устни преводачи. Същата процедура се прилага при всяка последваща промяна в профилите и общия брой на експертите в резерва от експерти за намеса в областта на убежището.
2. Държавите-членки допринасят за резерва от експерти за намеса в областта на убежището чрез резерв от национални експерти, изграден въз основа на определени профили, и предлагат експерти, отговарящи на необходимите профили.
Държавите-членки подпомагат Службата за подкрепа в набирането на устни преводачи за списъка от устни преводачи.
Държавите-членки могат да решат да изпратят устни преводачи на място или да осигурят такива чрез видеоконферентна връзка.
Член 16
Разполагане
1. Държавата-членка по произход запазва своята самостоятелност по отношение на броя и профилите на експертите (национален резерв) и срока на тяхното разполагане. По искане на Службата за подкрепа държавите-членки предоставят тези експерти с цел разполагане, освен ако не са изправени пред ситуация, засягаща сериозно изпълнението на национални задачи, например ситуация, водеща до недостатъчно персонал за изпълнението на процедурите за определяне на статута на лицата, кандидатстващи за международна закрила. По искане на Службата за подкрепа държавите-членки възможно най-бързо съобщават броя, имената и профилите на експертите от своя национален резерв, които могат да участват във възможно най-кратък срок в даден екип за подкрепа в областта на убежището.
2. При определяне на състава на екипа за подкрепа в областта на убежището, изпълнителният директор взема предвид конкретните обстоятелства, пред които е изправена молещата държава-членка. Екипът за подкрепа в областта на убежището се сформира съгласно оперативния план, посочен в член 18.
Член 17
Процедура за вземане на решения относно разполагането
1. Ако е необходимо, изпълнителният директор може да изпрати експерти от Службата за подкрепа, за да оценят ситуацията в молещата държава-членка.
2. Изпълнителният директор уведомява незабавно управителния съвет за всяко искане за разполагане на екипи за подкрепа в областта на убежището.
3. Изпълнителният директор взема решение по искането за разполагане на екипи за подкрепа в областта на убежището във възможно най-кратък срок, но не по-късно от пет работни дни от датата на получаване на искането. Изпълнителният директор едновременно уведомява молещата държава-членка и управителния съвет писмено за взетото решение, като посочва основните причини, на които то се основава.
4. Ако изпълнителният директор реши да разположи един или повече екипи за подкрепа в областта на убежището, Службата за подкрепа и молещата държава-членка изготвят незабавно оперативен план в съответствие с член 18.
5. След договарянето на оперативния план изпълнителният директор уведомява държавите-членки, предоставящи експерти, които предстои да бъдат разположени, за необходимия брой и профили. Тази информация се предоставя писмено на националните точки за контакт, посочени в член 19, като се указва датата, планирана за разполагането. Представя им се и копие от оперативния план.
6. Ако изпълнителният директор отсъства или не е на разположение, решенията относно разполагането на екипите за подкрепа в областта на убежището се вземат от заместващия го ръководител на отдел.
Член 18
Оперативен план
1. Изпълнителният директор и молещата държава-членка договарят оперативен план, установяващ подробните условия за разполагане на екипите за подкрепа в областта на убежището. Оперативният план съдържа:
а)
описание на ситуацията, заедно с начина на действие и целите на разполагането, включително оперативната цел;
б)
прогнозния срок за разполагане на екипите;
в)
географски определената област на отговорност в молещата държава-членка, в която ще бъдат разположени екипите;
г)
описание на задачите и специални инструкции за членовете на екипите, включително базите данни, до които им е разрешен достъп,и оборудването, с което могат да разполагат в молещата държава-членка; и
д)
състава на екипите.
2. Всякакви изменения или адаптации на оперативния план изискват съгласието на изпълнителния директор и на молещата държава-членка. Службата за подкрепа изпраща незабавно копие от изменения или адаптиран оперативен план до участващите държави-членки.
Член 19
Национална точка за контакт
Всяка държава-членка определя национална точка за контакт със Службата за подкрепа по всички въпроси, свързани с екипите за подкрепа в областта на убежището.
Член 20
Точка за контакт на Съюза
1. Изпълнителният директор определя един или повече експерти на Службата за подкрепа, които да служат като точка за контакт на Съюза с цел координация. Изпълнителният директор уведомява приемащата държава-членка за това.
2. Точката за контакт на Съюза действа от името на Службата за подкрепа по всички аспекти на разполагането на екипите за подкрепа в областта на убежището. По-специално точката за контакт на Съюза:
а)
действа в качеството на връзка между Службата за подкрепа и приемащата държава-членка;
б)
действа в качеството на връзка между Службата за подкрепа и членовете на екипите за подкрепа в областта на убежището, като осигурява съдействие, от името на Службата за подкрепа, по всички въпроси, свързани с условията на разполагане на тези екипи;
в)
следи за правилното изпълнение на оперативния план; и
г)
докладва на Службата за подкрепа по всички аспекти на разполагането на екипите за подкрепа в областта на убежището.
3. Изпълнителният директор може да оправомощи точката за контакт на Съюза да оказва съдействие за разрешаването на спорове относно изпълнението на оперативния план и разполагането на екипите за подкрепа в областта на убежището.
4. В изпълнението на своите задачи точката за контакт на Съюза получава указания единствено от Службата за подкрепа.
Член 21
Гражданска отговорност
1. Когато членове на екип за подкрепа в областта на убежището изпълняват операции в приемаща държава-членка, тази държава-членка е отговорна в съответствие с националното си право за всяка вреда, причинена от тях по време на техните операции.
2. При нанасяне на вреди в резултат на груба небрежност или умишлено нарушение, приемащата държава-членка може да се обърне към държавата-членка по произход с искане същата да ѝ възстанови сумите, които е изплатила като обезщетение на пострадалите или на техните правоприемници.
3. Без да се засяга упражняването на нейните права спрямо трети страни, всяка държава-членка се отказва от всички свои претенции към приемащата държава-членка или всяка друга държава-членка във връзка с претърпените от нея вреди, освен в случаите на груба небрежност или умишлено нарушение.
4. Всеки спор между държавите-членки във връзка с прилагането на параграфи 2 и 3 от настоящия член, който не може да бъде разрешен чрез преговори между тях, се отнася от тях до Съда в съответствие с член 273 ДФЕС.
5. Без да се засяга упражняването на нейните права спрямо трети страни, Службата за подкрепа поема разходите, свързани с вреди, причинени на нейното оборудване по време на разполагането, освен в случаите на груба небрежност или умишлено нарушение.
Член 22
Наказателна отговорност
При разполагането на даден екип за подкрепа в областта на убежището неговите членове се считат за длъжностни лица на приемащата държава-членка, що се отнася до всякакви наказуеми деяния, които биха могли да бъдат извършени срещу тях или от тях.
Член 23
Разходи
Когато държавите-членки предоставят свои експерти за разполагане в екипи за подкрепа в областта на убежището, Службата за подкрепа покрива разходите, свързани с:
а)
пътуването от държавата-членка по произход до приемащата държава-членка и от приемащата държава-членка до държавата-членка по произход;
б)
ваксинациите;
в)
необходимите специални застраховки;
г)
медицинското обслужване;
д)
дневните надбавки, включително настаняване;
е)
техническото оборудване на Службата за подкрепа; и
ж)
възнаграждението на експертите.
ГЛАВА 4
ОРГАНИЗАЦИЯ НА СЛУЖБАТА ЗА ПОДКРЕПА
Член 24
Административна и управленска структура на Службата за подкрепа
Административната и управленска структура на Службата за подкрепа се състои от:
а)
управителен съвет;
б)
изпълнителен директор и персонала на Службата за подкрепа;
Административната и управленска структура на Службата за подкрепа може да включва изпълнителен комитет, ако такъв е създаден в съответствие с член 29, параграф 2.
Член 25
Състав на управителния съвет
1. Всяка държава-членка, обвързана с настоящия регламент, определя един член в управителния съвет, а Комисията определя двама члена.
2. Всеки член на управителния съвет може да бъде представляван или придружаван от заместник; когато придружава член на управителния съвет, заместникът присъства без право на глас.
3. Членовете на управителния съвет се назначават въз основа на техния опит, професионална отговорност и висока степен на компетентност в областта на убежището.
4. Представител на ВКБООН е член на управителния съвет без право на глас.
5. Мандатът на членовете на управителния съвет е тригодишен. Този мандат може да бъде подновяван. След изтичане на мандата им или в случай на подаване на оставка членовете остават на длъжността си, докато мандатът им не бъде подновен или не бъдат заменени.
Член 26
Председател на управителния съвет
1. Управителният съвет избира председател и заместник-председател измежду своите членове с право на глас. Заместник-председателят автоматично замества председателя, ако последният не е в състояние да изпълнява своите задължения.
2. Мандатът на председателя и на заместник-председателя е тригодишен и може да бъде подновен само веднъж. Ако обаче по време на мандата им председателят или заместник-председателят престанат да бъдат членове на управителния съвет, мандатът изтича автоматично на същата дата.
Член 27
Заседания на управителния съвет
1. Заседанията на управителния съвет се свикват от председателя. Изпълнителният директор участва в заседанията. Представителят на ВКБООН не участва в заседанията, когато управителният съвет упражнява функциите, предвидени в член 29, параграф 1, букви б), з), и), й) и м) и член 29, параграф 2, както и когато управителният съвет разглежда предоставянето на финансови средства за финансиране на дейности, които позволяват на Службата за подкрепа да ползва експертния опит на ВКБООН в областта на убежището, както е посочено в член 50.
2. Управителният съвет провежда най-малко две редовни заседания годишно. Освен това той се свиква по инициатива на председателя или по искане на една трета от своите членове.
3. Управителният съвет може да покани на своите заседания като наблюдател всяко лице, чието мнение може да бъде от интерес.
Дания е поканена да присъства на заседанията на управителния съвет.
4. Членовете на управителния съвет могат, при спазване на разпоредбите на неговия процедурен правилник, да бъдат подпомагани от съветници или експерти.
5. Секретариатът на управителния съвет се осигурява от Службата за подкрепа.
Член 28
Гласуване
1. Освен ако не е предвидено друго, управителният съвет взема решенията си с абсолютно мнозинство от своите членове с право на глас. Всеки член с право на глас разполага с един глас. При отсъствие на даден член заместникът му може да упражни неговото право на глас.
2. Изпълнителният директор не участва в гласуването.
3. Председателят участва в гласуването.
4. Държавите-членки, които не участват в пълна степен в достиженията на правото на Съюза в областта на убежището, не гласуват, когато управителният съвет трябва да вземе решения, попадащи в приложното поле на член 29, параграф 1, буква д), и когато съответният технически документ е свързан изключително с правен инструмент на Съюза в областта на убежището, с който те не са обвързани.
5. Процедурният правилник на управителния съвет определя подробно условията и реда за гласуване, по-специално условията, при които даден член може да действа от името на друг член, както и изискванията за кворум, когато е необходимо.
Член 29
Функции на управителния съвет
1. Управителният съвет осигурява изпълнението от Службата за подкрепа на възложените ѝ задачи. Той е органът за планиране и надзор на Службата за подкрепа. По-специално той:
а)
приема свой процедурен правилник с мнозинство от три четвърти от своите членовете с право на глас и след получаване на становището на Комисията;
б)
назначава изпълнителния директор съгласно член 30, упражнява дисциплинарна власт по отношение на изпълнителния директор и, ако е необходимо, го отстранява временно или го освобождава от длъжност;
в)
приема общ годишен доклад за дейността на Службата за подкрепа и го изпраща на Европейския парламент, Съвета, Комисията и Сметната палата до 15 юни на следващата година. Общият годишен доклад е публичен;
г)
приема годишен доклад относно положението в областта на убежището в Съюза в съответствие с член 12, параграф 1. Този доклад се представя на Европейския парламент. Съветът и Комисията могат да отправят искане докладът да бъде представен и на тях;
д)
приема техническите документи, посочени в член 12, параграф 2;
е)
до 30 септември всяка година, въз основа на проект, представен от изпълнителния директор, и след получаване на становището на Комисията, приема с мнозинство от три четвърти от своите членове с право на глас работната програма на Службата за подкрепа за следващата година и я изпраща на Европейския парламент, Съвета и Комисията. Работната програма се приема съгласно годишната бюджетна процедура на Съюза и законодателната работна програма на Съюза в областта на убежището;
ж)
упражнява своите функции във връзка с бюджета на Службата за подкрепа, както е предвидено в глава 5;
з)
приема подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1049/2001 в съответствие с член 42 от настоящия регламент;
и)
приема политиката на Службата за подкрепа по отношение на персонала в съответствие с член 38;
й)
след като е поискано становището на Комисията, приема многогодишния план за политика по отношение на персонала;
к)
взема всички решения относно упражняването на правомощията на Службата за подкрепа, установени в настоящия регламент;
л)
взема всички решения относно създаването и, при необходимост, развитието на информационните системи, предвидени в настоящия регламент, включително на предвидения в член 4, буква в) информационен портал; и
м)
взема всички решения относно създаването и, при необходимост, изменението на вътрешните структури на Службата за подкрепа.
2. Управителният съвет може да създаде изпълнителен комитет, който да подпомага както него, така и изпълнителния директор при изготвянето на решенията, работната програма и дейностите, които подлежат на приемане от управителния съвет, и когато е необходимо при спешни случаи, да приема временни решения от името на управителния съвет.
Изпълнителният комитет се състои от осем членове, определени измежду членовете на управителния съвет, като един от тях принадлежи към членовете на Комисията в управителния съвет. Мандатът на членовете на изпълнителния комитет е със същата продължителност като мандата на членовете на управителния съвет.
По искане на изпълнителния комитет на неговите заседания могат да присъстват, без право на глас, представители на ВКБООН или всяко друго лице, чието мнение представлява интерес.
Службата за подкрепа определя правилата за дейността на изпълнителния комитет в процедурния правилник на Службата за подкрепа и предоставя публичен достъп до тях.
Член 30
Назначаване на изпълнителния директор
1. Изпълнителният директор се назначава от управителния съвет за срок от пет години измежду подходящите кандидати, издържали открит конкурс, организиран от Комисията. Процедурата за подбор ще предвижда публикуването в Официален вестник на Европейския съюз и на други места на покана за заявяване на интерес. Управителният съвет може да изиска нова процедура, ако счита, че никой от фигуриращите в първия списък кандидати не е подходящ. Изпълнителният директор се назначава въз основа на личните му качества, опита му в областта на убежището и административните и управленските му умения. Преди да бъде назначен, избраният от управителния съвет кандидат се поканва да направи изявление пред компетентната(ите) комисия(и) на Европейския парламент и да отговори на въпросите, поставени от членовете на комисията(ите).
След изявлението Европейският парламент може да приеме становище относно избрания кандидат. Управителният съвет информира Европейския парламент относно начина, по който това становище е взето предвид. Становището се смята за лично и поверително до назначаването на кандидата.
През последните девет месеца от петгодишния мандат на изпълнителния директор Комисията извършва оценка, по-специално на:
-
резултатите от работата на изпълнителния директор; и
-
задачите и нуждите на Службата за подкрепа през следващите години.
2. Като взема предвид оценката и само в случаите, когато това е оправдано с оглед на мисията и нуждите на Службата за подкрепа, управителният съвет може да удължи мандата на изпълнителния директор еднократно с не повече от три години.
3. Управителният съвет уведомява Европейския парламент за намерението си да удължи мандата на изпълнителния директор. През последния месец преди удължаването на мандата към изпълнителния директор се отправя покана да направи изявление пред компетентната(ите) комисия(и) на Европейския парламент и да отговори на въпросите, поставени от членовете на комисията(ите).
Член 31
Задължения на изпълнителния директор
1. Службата за подкрепа се ръководи от изпълнителния директор, който е независим при осъществяването на своите задължения. Изпълнителният директор се отчита за действията си пред управителния съвет.
2. Без да се засягат правомощията на Комисията, на управителния съвет и на изпълнителния комитет, ако такъв е създаден, изпълнителният директор не търси и не получава инструкции от никое правителство и от никой друг орган.
3. Изпълнителният директор докладва на Европейския парламент относно изпълнението на своите задължения, когато бъде поканен да направи това. Съветът може да покани изпълнителния директор да докладва за изпълнението на своите задължения.
4. Изпълнителният директор е законният представител на Службата за подкрепа.
5. Изпълнителният директор може да бъде подпомаган от един или повече ръководители на отдели. В случай че изпълнителният директор отсъства или е възпрепятстван, един от ръководителите на отдели го замества.
6. Изпълнителният директор отговаря за административното управление на Службата за подкрепа и за изпълнението на задачите, които са ѝ поставени съгласно настоящия регламент. По-конкретно, изпълнителният директор отговаря за:
а)
текущото управление на Службата за подкрепа;
б)
изготвянето на работните програми на Службата за подкрепа след получаване на становището на Комисията;
в)
изпълнението на приетите от управителния съвет работни програми и решения;
г)
изготвянето на предвидените в член 4, буква б) доклади за държави на произход;
д)
изготвянето на проект за финансови правила на Службата за подкрепа, които се приемат от управителния съвет по силата на член 37, и на правилата за прилагането им;
е)
изготвянето на проект за разчет на приходите и разходите на Службата за подкрепа и на изпълнението на нейния бюджет;
ж)
упражняването по отношение на персонала на Службата за подкрепа на правомощията, предвидени в член 38;
з)
вземането на всички решения относно управлението на информационните системи, предвидени в настоящия регламент, включително на посочения в член 4, буква в) информационен портал;
и)
вземането на всички решения относно управлението на вътрешните структури на Службата за подкрепа;
й)
координацията и функционирането на консултативния форум, предвиден в член 51. За тази цел изпълнителният директор, в консултация със съответните организации на гражданското общество, приема на първо място план за създаване на консултативния форум. След официалното създаване на форума изпълнителният директор, в консултация с консултативния форум, приема оперативен план, който включва правила относно честотата и естеството на консултациите и организационните механизми за прилагане на член 51. Освен това се постига споразумение относно прозрачни критерии за текущо участие в консултативния форум.
Член 32
Работни групи
1. В рамките на своите правомощия, уредени в настоящия регламент, Службата за подкрепа може да създава работни групи, съставени от експерти от органите на държавите-членки, компетентни в областта на убежището, включително съдии. Службата за подкрепа създава работни групи за целите на член 4, буква д) и член 12, параграф 2. Експертите могат да имат заместници, които се определят едновременно с тях.
2. Комисията участва по право в работните групи. Представители на ВКБООН могат да присъстват на всички или на част от заседанията на работните групи на Службата за подкрепа в зависимост от естеството на разглежданите въпроси.
3. Работните групи могат да поканят да присъства на заседанията всяко лице, чието мнение може да бъде от интерес, включително представители на гражданското общество, работещи в областта на убежището.
ГЛАВА 5
ФИНАНСОВИ РАЗПОРЕДБИ
Член 33
Бюджет
1. За всяка финансова година, която съвпада с календарната година, се изготвя разчет на всички приходи и разходи на Службата за подкрепа, като те се вписват в нейния бюджет.
2. Приходите и разходите в бюджета на Службата за подкрепа са балансирани.
3. Без да се засягат други ресурси, приходите на Службата за подкрепа включват:
а)
вноска на Съюза, вписана в общия бюджет на Европейския съюз;
б)
всички доброволни вноски на държавите-членки;
в)
таксите, получени за публикации и за всяка услуга, предоставена от Службата за подкрепа;
г)
вноска от асоциираните държави.
4. Разходите на Службата за подкрепа включват възнаграждението на персонала, административните, инфраструктурните и оперативните разходи.
Член 34
Изготвяне на бюджета
1. Всяка година изпълнителният директор изготвя проект за разчет на приходите и разходите на Службата за подкрепа за следващата финансова година, включващ щатното разписание, и го изпраща на управителния съвет.
2. Въз основа на този проект управителният съвет изготвя предварителен проект за разчет на приходите и разходите на Службата за подкрепа за следващата финансова година.
3. Предварителният проект за разчет на приходите и разходите на Службата за подкрепа се изпраща на Комисията всяка година до 10 февруари. До 31 март управителният съвет изпраща на Комисията окончателен проект на разчета, който включва проект за щатно разписание.
4. Комисията изпраща разчета на Европейския парламент и на Съвета („бюджетния орган“) заедно с проекта за общ бюджет на Европейския съюз.
5. Въз основа на разчета Комисията вписва в проекта за общ бюджет на Европейския съюз прогнозите, които счита за необходими за щатното разписание и размера на субсидията за сметка на общия бюджет, който Комисията представя пред бюджетния орган в съответствие с членове 313 и 314 ДФЕС.
6. Бюджетният орган разрешава бюджетните кредити за субсидията на Службата за подкрепа.
7. Бюджетният орган приема щатното разписание на Службата за подкрепа.
8. Бюджетът на Службата за подкрепа се приема от управителния съвет. Той става окончателен след окончателното приемане на общия бюджет на Европейския съюз. При необходимост той се коригира съответно.
9. Управителният съвет уведомява в най-кратък срок бюджетния орган за намерението си да осъществи всеки проект, който може да има значителни финансови последствия за финансирането на бюджета, по-специално проекти, свързани с недвижима собственост, като наемането или закупуването на сгради. Той информира Комисията за това.
10. Когато клон на бюджетния орган е уведомил за намерението си да представи становище, той изпраща това становище на управителния съвет в срок от шест седмици след датата на уведомяването за проекта.
Член 35
Изпълнение на бюджета
1. Изпълнителният директор изпълнява бюджета на Службата за подкрепа.
2. Всяка година изпълнителният директор изпраща на бюджетния орган цялата информация, свързана с резултатите от процедурите по оценка.
Член 36
Представяне на отчетите и освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета
1. До 1 март след приключване на финансовата година счетоводителят на Службата за подкрепа предава на счетоводителя на Комисията междинните отчети заедно с доклад за бюджетното и финансовото управление през съответната финансова година. Счетоводителят на Комисията консолидира междинните отчети на институциите и децентрализираните органи в съответствие с член 128 от Финансовия регламент.
2. До 31 март след приключване на финансовата година счетоводителят на Комисията изпраща на Сметната палата междинните отчети на Службата за подкрепа заедно с доклад за бюджетното и финансовото управление през съответната финансова година. Докладът за бюджетното и финансовото управление през съответната финансова година се изпраща също и на Европейския парламент и на Съвета.
3. При получаване на забележките на Сметната палата по междинните отчети на Службата за подкрепа съгласно член 129 от Финансовия регламент изпълнителният директор изготвя окончателните отчети на Службата за подкрепа на своя отговорност, и ги предава за становище на управителния съвет.
4. Управителният съвет дава становище по окончателните отчети на Службата за подкрепа.
5. До 1 юли след приключване на финансовата година изпълнителният директор изпраща окончателните отчети, заедно със становището на управителния съвет, на Европейския парламент, Съвета, Комисията и Сметната палата.
6. Окончателните отчети се публикуват.
7. Изпълнителният директор изпраща на Сметната палата отговор на нейните забележки до 30 септември. Той изпраща този отговор и на управителния съвет.
8. Съгласно член 146, параграф 3 от Финансовия регламент изпълнителният директор представя на Европейския парламент, по негово искане, всякаква информация, необходима за правилното осъществяване на процедурата по освобождаване от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за съответната финансова година.
9. По препоръка на Съвета, който взема решение с квалифицирано мнозинство, преди 15 май на година N + 2 Европейският парламент освобождава изпълнителния директор от отговорност във връзка с изпълнението на бюджета за година N.
Член 37
Финансови правила
Финансовите правила, приложими за Службата за подкрепа, се приемат от управителния съвет след консултация с Комисията. Те не се отклоняват от Регламент (ЕО, Евратом) № 2343/2002 на Комисията от 19 ноември 2002 г. относно рамковия Финансов регламент за органите, посочени в член 185 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (11), освен ако специфичните изисквания за функционирането на Службата за подкрепа не налагат това и при условие че е получено предварително съгласието на Комисията.
ГЛАВА 6
РАЗПОРЕДБИ ОТНОСНО ПЕРСОНАЛА
Член 38
Персонал
1. За персонала на Службата за подкрепа, включително нейния изпълнителен директор, се прилагат Правилникът за длъжностните лица на Европейските общности и Условията за работа на другите служители на Европейските общности, уредени в Регламент (ЕИО, Евратом, ЕОВС) № 259/68 (12) (Правилник за длъжностните лица), както и правилата, приети съвместно от институциите на Съюза за целите на тяхното прилагане.
2. Управителният съвет приема, съгласувано с Комисията, необходимите разпоредби за прилагане, посочени в член 110 от Правилника за длъжностните лица.
3. Правомощията, предоставени на органа по назначаването съгласно Правилника за длъжностните лица и на органа, оправомощен да сключва договори съгласно Условията за работа на другите служители, се упражняват от Службата за подкрепа по отношение на собствения ѝ персонал.
4. Управителният съвет приема разпоредби, позволяващи национални експерти от държавите-членки да бъдат командировани на работа в Службата за подкрепа.
Член 39
Привилегии и имунитети
Протоколът относно привилегиите и имунитетите на Европейския съюз се прилага по отношение на Службата за подкрепа.
ГЛАВА 7
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 40
Правен статут
1. Службата за подкрепа е орган на Общността. Тя притежава юридическа правосубектност.
2. Във всяка държава-членка Службата за подкрепа се ползва с възможно най-широката юридическа правоспособност, предоставена на юридическите лица съгласно законодателството на съответната държава-членка. По-специално, тя може да придобива и да се разпорежда с движимо и недвижимо имущество и да бъде страна в съдебно производство.
3. Службата за подкрепа се представлява от своя изпълнителен директор.
Член 41
Езиков режим
1. За Службата за подкрепа се прилагат разпоредбите на Регламент № 1 от 15 април 1958 г. за определяне на езиковия режим на Европейската икономическа общност (13).
2. Без да се засягат решенията, взети по силата на член 342 ДФЕС, общият годишен доклад за дейността на Службата за подкрепа и годишната работна програма, посочени в член 29, параграф 1, букви в) и е), се изготвят на всички официални езици на институциите на Европейския съюз.
3. Преводите, необходими за работата на Службата за подкрепа, се извършват от Центъра за преводи към органите на Европейския съюз.
Член 42
Достъп до документи
1. По отношение на документите, съхранявани от Службата за подкрепа, се прилага Регламент (ЕО) № 1049/2001.
2. В срок от шест месеца от датата на първото си заседание управителният съвет приема подробни правила за прилагане на Регламент (ЕО) № 1049/2001.
3. Решенията, взети от Службата за подкрепа съгласно член 8 от Регламент (ЕО) № 1049/2001, могат да бъдат предмет на жалба пред омбудсмана или на иск пред Съда на Европейския съюз при условията, предвидени съответно в членове 228 и 263 ДФЕС.
4. Обработката на лични данни от Службата за подкрепа е предмет на Регламент (ЕО) № 45/2001.
Член 43
Правила за сигурност относно защитата на класифицирана информация и на некласифицирана чувствителна информация
1. Службата за подкрепа прилага принципите за сигурност, съдържащи се в Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом на Комисията от 29 ноември 2001 г. за изменение на нейния процедурен правилник (14), inter alia, разпоредбите относно обмена, обработката и съхранението на класифицирана информация.
2. Службата за подкрепа прилага също принципите за сигурност относно обработката на некласифицирана чувствителна информация, приети и прилагани от Комисията.
Член 44
Борба с измамите
1. За целите на борбата с измамите, корупцията и другите незаконни дейности се прилага без ограничение Регламент (ЕО) № 1073/1999.
2. Службата за подкрепа се присъединява към Междуинституционалното споразумение от 25 май 1999 г. и незабавно приема съответните разпоредби, които се прилагат за всички служители на Службата за подкрепа.
3. Решенията относно финансирането и споразуменията и инструментите за изпълнение, произтичащи от тях, изрично предвиждат, че Сметната палата и OLAF могат да извършват при необходимост проверки на място измежду получателите на финансиране от Службата за подкрепа и лицата, отговорни за разпределението му.
Член 45
Режим по отношение на отговорността
1. Договорната отговорност на Службата за подкрепа се урежда от приложимото към съответния договор законодателство.
2. Съдът на Европейския съюз е компетентен да постановява решения въз основа на всяка арбитражна клауза, съдържаща се в сключен от Службата за подкрепа договор.
3. В случай на извъндоговорна отговорност, в съответствие с основните принципи, общи за правото на държавите-членки, Службата за подкрепа възстановява всички вреди, причинени от нейните отдели или служители при изпълнението на техните задължения.
4. Съдът на Европейския съюз е компетентен по спорове, свързани с обезщетения за посочените в параграф 3 вреди.
5. Личната отговорност на служителите на Службата за подкрепа спрямо нея се урежда от приложимите за тях разпоредби на Правилника за длъжностните лица.
Член 46
Оценка и преразглеждане
1. Не по-късно от 19 юни 2014 г. Службата за подкрепа възлага извършването на независима външна оценка на постигнатите резултати въз основа на мандат, даден от управителния съвет, съгласувано с Комисията. Тази оценка обхваща въздействието на Службата за подкрепа върху практическото сътрудничество в областта на убежището и върху ОЕСУ. Оценката надлежно отчита постигнатия напредък, в рамките на нейния мандат, и включва оценка дали са необходими допълнителни мерки за осигуряване на ефективна солидарност и споделяне на отговорностите с държавите-членки, подложени на особен натиск. По-конкретно, в оценката се разглежда евентуалната необходимост от изменение на правомощията на Службата за подкрепа, включително финансовите последици от такова изменение, като се разглежда също и въпросът дали управленската структура е подходяща за изпълнението на задачите на Службата за подкрепа. При извършването на оценката се вземат предвид становищата на заинтересованите страни както на равнище на Съюза, така и на национално равнище.
2. Управителният съвет, съгласувано с Комисията, взема решение относно графика на бъдещите оценки, като се съобразява с резултатите от оценката, посочена в параграф 1.
Член 47
Административен контрол
Дейността на Службата за подкрепа подлежи на контрол от омбудсмана в съответствие с разпоредбите на член 228 ДФЕС.
Член 48
Сътрудничество с Дания
Службата за подкрепа улеснява оперативното сътрудничество с Дания, включително обмена на информация и най-добри практики по въпроси, попадащи в нейната област на дейност.
Член 49
Сътрудничество с трети държави и с асоциирани държави
1. Службата за подкрепа е отворена за участие на Исландия, Лихтенщайн, Норвегия и Швейцария, в качеството им на наблюдатели. Изготвят се договорености, с които се определят по-специално характерът, обхватът и правилата за участието на тези държави в работата на Службата за подкрепа. Тези договорености включват разпоредби относно участието в инициативите на Службата за подкрепа, финансовите вноски и персонала. По въпросите, свързани с персонала, при всички случаи посочените договорености са в съответствие с Правилника за длъжностните лица.
2. По въпроси, свързани с нейните дейности, в рамките на необходимото за изпълнението на нейните задачи, съгласувано с Комисията и в рамките на своите правомощия, Службата за подкрепа улеснява оперативното сътрудничество между държавите-членки и трети държави, различни от посочените в параграф 1, в рамките на политиката на Съюза в областта на външните отношения, и може да сътрудничи с органите на трети държави, компетентни по технически аспекти в областите, обхванати от настоящия регламент, в рамките на работни договорености, сключени с тези органи, в съответствие със съответните разпоредби на ДФЕС.
Член 50
Сътрудничество с ВКБООН
Службата за подкрепа сътрудничи с ВКБООН в областите, уредени с настоящия регламент, в рамките на работни договорености, сключени с ВКБООН. От страна на Службата за подкрепа, управителният съвет се произнася относно работните договорености, включително бюджетните им аспекти.
Освен това управителният съвет може да вземе решение Службата за подкрепа да предостави финансови средства за покриване на разходите на ВКБООН за дейности, които не са предвидени в работните договорености. Те са част от привилегированите отношения на сътрудничество, установени между Службата за подкрепа и ВКБООН в съответствие с настоящия член и с член 2, параграф 5, член 5, член 9, параграф 1, член 25, параграф 4 и член 32, параграф 2. В съответствие с член 75 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2343/2002 се прилагат съответните разпоредби на Финансовия регламент и правилата за неговото прилагане.
Член 51
Консултативен форум
1. Службата за подкрепа поддържа тесен диалог със съответните организации на гражданското общество и съответните компетентни органи, работещи в областта на политиката за убежище на местно, регионално, национално, европейско или международно равнище и създава за тази цел консултативен форум.
2. Консултативният форум представлява механизъм за обмен на информация и обединяване на знания. Той осигурява тесен диалог между Службата за подкрепа и съответните заинтересовани страни.
3. В консултативния форум могат да участват заинтересовани страни в съответствие с параграф 1. При възникване на конкретни потребности в областите, посочени като приоритетни в работата на Службата за подкрепа, тя може да се отнесе до членовете на консултативния форум.
ВКБООН по право е член на консултативния форум.
4. Службата за подкрепа използва консултативния форум по-специално за:
а)
отправяне на предложения към управителния съвет относно годишната работна програма, която се приема съгласно член 29, параграф 1, буква е);
б)
осигуряване на обратна връзка към управителния съвет и отправяне на предложения за последващи мерки по отношение на посочения в член 29, параграф 1, буква в) годишен доклад и посочения в член 12, параграф 1 годишен доклад относно положението в областта на убежището в Съюза; и
в)
информиране на изпълнителния директор и на управителния съвет за заключенията и препоръките от конференции, семинари и заседания, представляващи интерес за работата на Службата за подкрепа.
5. Консултативният форум заседава поне веднъж годишно.
Член 52
Сътрудничество с Frontex, FRA, други органи на Съюза и с международни организации
Службата за подкрепа сътрудничи с органите на Съюза, които извършват дейности, свързани с областта на дейност на Службата за подкрепа, и по-специално с Frontex и с FRA, както и с международни организации, компетентни по въпросите, обхванати от настоящия регламент, в рамките на работни договорености, сключени с тези органи, съгласно разпоредбите на ДФЕС и разпоредбите относно компетентността на тези органи.
Сътрудничеството позволява да се постигне взаимодействие между съответните органи и да се избегне дублиране на работата, извършвана съгласно техните правомощия.
Член 53
Споразумение за седалището и условия за функциониране
Необходимите разпоредби за настаняването на Службата за подкрепа в приемащата държава-членка и за инфраструктурата, предоставена на разположение от тази държава-членка, както и конкретните правила, приложими в приемащата държава-членка за изпълнителния директор, членовете на управителния съвет, персонала на Службата за подкрепа и членовете на техните семейства, се определят в споразумение за седалището, сключено между Службата за подкрепа и приемащата държава-членка след одобрение от управителния съвет. Приемащата държава-членка осигурява възможно най-добрите условия за доброто функциониране на Службата за подкрепа, в това число многоезиково училищно обучение с европейска насоченост и подходящи транспортни връзки.
Член 54
Започване на дейността на Службата за подкрепа
Службата за подкрепа започва да функционира пълноценно до 19 юни 2011 г.
Комисията отговаря за създаването на Службата за подкрепа и нейната първоначална дейност до момента, в който Службата за подкрепа придобие оперативна способност да изпълнява собствения си бюджет.
За тази цел:
-
докато изпълнителният директор не поеме функциите си след назначаването си от управителния съвет в съответствие с член 30, функциите на изпълнителен директор могат да бъдат изпълнявани от длъжностно лице на Комисията в качеството на временно изпълняващ длъжността директор;
-
задачите на Службата за подкрепа могат да бъдат изпълнявани от длъжностни лица на Комисията под отговорността на временно изпълняващия длъжността директор или на изпълнителния директор.
Временно изпълняващият длъжността директор е оправомощен да разрешава всички плащания, извършвани с предвидените в бюджета на Службата за подкрепа бюджетни кредити, след одобрение от управителния съвет, и може да сключва договори, включително договори за наемане на персонал, след приемането на щатното разписание на Службата за подкрепа.
Член 55
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите-членки в съответствие с договорите.
Съставено в Страсбург на 19 май 2010 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 439/2010/EU RENDELETE
(2010. május 19.)
az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 74. cikkére és 78. cikkének (1) és (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
A közös európai menekültügyi rendszerre (KEMR) vonatkozó uniós szakpolitika - a hágai program előírásainak értelmében - hatékony és harmonizált eljárás megteremtésén keresztül közös menekültügyi térség kialakítását célozza az Európai Unió értékeinek és humanitárius hagyományainak megfelelően.
(2)
Az elmúlt években -közös minimumszabályok bevezetésének köszönhetően - jelentős előrelépés történt a közös európai menekültügyi rendszer létrehozása felé. A nemzetközi védelem nyújtása és e védelem formái tekintetében ugyanakkor továbbra is jelentős eltérések mutatkoznak a tagállamok között. Ezeket az eltéréseket csökkenteni kell.
(3)
A menekültügyről szóló, 2008 júniusában elfogadott politikai tervében a Bizottság bejelentette azon szándékát, hogy egyrészről közös európai menekültügyi rendszert fejlesszen ki oly módon, hogy egyrészről az alkalmazandó szabályok nagyobb mértékű harmonizációja érdekében a meglévő jogalkotási eszközök felülvizsgálatát javasolja, másrészről - különösen az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (a Támogatási Hivatal) létrehozására irányuló jogalkotási javaslattal - fokozza a tagállamok közötti gyakorlati együttműködéshez nyújtott támogatást annak érdekében, hogy erősítse a tagállamok közötti operatív együttműködés összehangolását a közös szabályok hatékony végrehajtása céljából.
(4)
A 2008 szeptemberében elfogadott európai bevándorlási és menekültügyi paktumban az Európai Tanács ünnepélyesen emlékeztetett arra, hogy valamennyi üldözött külföldinek joga van ahhoz, hogy az 1967. január 31-i New York-i jegyzőkönyvvel és egyéb vonatkozó szerződésekkel módosított, a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. július 28-i genfi egyezmény értelmében segítségben és védelemben részesüljön az Európai Unió területén. Kifejezett megegyezés jött létre továbbá arról, hogy 2009-ben létre kell hozni a Támogatási Hivatalt.
(5)
A menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködés célja, hogy az európai jogalkotási kereten belül javítsa a menekültügyet érintő tagállami döntéshozatali eljárások összhangját és biztosítsa azok állandó minőségét. Az elmúlt években a gyakorlati együttműködés keretében már számos intézkedésre került sor, nevezetesen a származási országgal kapcsolatos információkra vonatkozó közös megközelítés elfogadásával, valamint a közös európai menekültügyi képzési program kidolgozásával.
(6)
Ezen együttműködési intézkedések megerősítése és fejlesztése érdekében létre kell hozni a Támogatási Hivatalt. A Támogatási Hivatalnak kellő mértékben figyelembe kell vennie az együttműködési intézkedéseket és az azokból levont tanulságokat.
(7)
Azon tagállamok esetében, amelyek nemzeti menekültügyi és befogadási rendszere - különösen földrajzi vagy demográfia helyzetükből adódóan - különösen nagy és aránytalan terhelésnek van kitéve, a Támogatási Hivatalnak segítséget kell nyújtania az Unión belüli szolidaritás kialakításában, hogy ezekből a tagállamokból jobban áthelyezhessék más tagállamokba a nemzetközi védelmet élvezőket, ügyelve mindeközben arra, hogy ne éljenek vissza a menekültügyi és befogadási rendszerekkel.
(8)
Megbízatásának legjobb teljesítése érdekében a Támogatási Hivatalnak függetlennek kell lennie a szakmai kérdésekben, valamint jogi, igazgatási és pénzügyi autonómiát kell élveznie. E célból szükséges, hogy a Támogatási Hivatal jogi személyiséggel rendelkező és az e rendelet által ráruházott végrehajtási hatásköröket gyakorló uniós szerv legyen.
(9)
A Támogatási Hivatalnak szorosan együtt kell működnie a tagállamok menekültügyi hatóságaival és a nemzeti bevándorlási és menekültügyi és egyéb szolgálatokkal is, építve e szolgálatok kapacitására és szakértelmére, valamint a Bizottsággal. A tagállamoknak együtt kell működniük a Támogatási Hivatallal annak biztosítása érdekében, hogy utóbbi elláthassa megbízatását.
(10)
A Támogatási Hivatalnak továbbá szorosan együtt kell működnie az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosával (UNHCR) és adott esetben az érintett nemzetközi szervezetekkel, hogy azok szakértelmét és támogatását hasznosítani tudja. Ennek érdekében szükséges, hogy az UNHCR és az egyéb érintett nemzetközi szervezetek szerepe teljes elismertséget élvezzen, és ezeket teljes mértékben bevonják a Támogatási Hivatal tevékenységébe. A Támogatási Hivatal által e rendeletnek megfelelően az UNHCR rendelkezésére bocsátott pénzügyi források nem eredményezhetik az UNHCR tevékenységeinek más nemzetközi vagy nemzeti forrásokkal együtt történő kettős finanszírozását.
(11)
Ezen túlmenően, célja elérése érdekében és a feladatainak elvégzéséhez szükséges mértékben a Támogatási Hivatalnak együtt kell működnie más uniós szervekkel, különösen a 2007/2004/EK tanácsi rendelettel (2) létrehozott, az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökséggel (Frontex) és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségével (FRA), amelyet a 168/2007/EK tanácsi rendelet (3) hozott létre.
(12)
A Támogatási Hivatalnak a 2008/381/EK tanácsi határozattal (4) létrehozott Európai Migrációs Hálózattal is együtt kell működnie a munka megkettőzésének elkerülése érdekében. A Támogatási Hivatalnak egyben szoros kapcsolatot kell fenntartania a civil társadalmi szervezetekkel a menekültügyet érintő információk cseréje és az e téren szerzett ismeretek összefogása céljából.
(13)
A Támogatási Hivatalnak európai menekültügyi szakértői központ szerepét kell betöltenie, amelynek feladata, hogy megkönnyítse, koordinálja és megerősítse a gyakorlati együttműködést a tagállamok között a menekültügy számos vonatkozása tekintetében, hogy a tagállamok még inkább képesek legyenek nemzetközi védelmet nyújtani az arra jogosultaknak, miközben tisztességesen és hatékonyan kezelik azokat, akik adott esetben nem felelnek meg a nemzetközi védelemhez szükséges követelményeknek. A Támogatási Hivatal megbízatásának három fő feladatra kell összpontosítania, nevezetesen, hogy hozzájáruljon a KEMR végrehajtásához, támogassa a menekültügyi gyakorlati együttműködést a tagállamok körében és támogassa a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamokat.
(14)
A Támogatási Hivatal sem közvetve, sem közvetlenül nem rendelkezhet jogkörrel azon döntésekkel kapcsolatban, amelyeket a tagállamok menekültügyi hatóságai a nemzetközi védelem iránti egyéni kérelmek ügyében hoznak.
(15)
Annak érdekében, hogy gyors és hatékony operatív támogatást lehessen nyújtani és/vagy koordinálni lehessen a támogatást azon tagállamok tekintetében, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve, az érintett tagállamok kérésére a Támogatási Hivatal koordinálja az említett tagállamok támogatására irányuló fellépéseket többek között azáltal, hogy a területükre szakértőkből álló menekültügyi támogató csoportot rendel ki. E csoportoknak különösen tolmácsolási szolgáltatásokat, a származási országra vonatkozó információkat, továbbá a menekültügyi akták feldolgozása és kezelése területén kell ismereteket biztosítaniuk. A menekültügyi támogató csoportok működésének feltételeit -hatékony kirendelésük biztosítása érdekében - e rendeletnek kell szabályoznia.
(16)
A Támogatási Hivatalnak olyan feltételek között kell célját elérnie, amelyek lehetővé teszik, hogy függetlensége, az általa nyújtott segítség és az általa terjesztett információk tudományos és szakmai színvonala, eljárásainak és működési módszereinek átláthatósága, valamint a rábízott feladatok ellátása során tanúsított elkötelezettsége révén mértékadó intézménnyé válhasson.
(17)
A Támogatási Hivatal működésének hatékony ellenőrzése érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak képviselettel kell rendelkezniük annak igazgatótanácsában. Amennyire lehetséges, az igazgatótanácsnak a tagállamok menekültügyi szolgálatainak operatív vezetőiből vagy azok képviselőiből kell állnia. Az igazgatótanácsot fel kell ruházni különösen a költségvetés meghatározásához, végrehajtásának ellenőrzéséhez, a megfelelő pénzügyi szabályok elfogadásához, a Támogatási Hivatal döntéshozatala érdekében átlátható munkaeljárások kialakításához, az európai uniós menekültügyi helyzetről szóló éves jelentés és az uniós menekültügyi eszközök végrehajtására vonatkozó technikai dokumentumok elfogadásához, valamint az ügyvezető igazgató és adott esetben a végrehajtó bizottság kinevezéséhez szükséges hatáskörökkel. Az UNHCR-nek, tekintettel menekültügyi szakértelmére - a Támogatási Hivatal munkájába való teljes mértékű bevonásához - szavazati jog nélküli igazgatótanácsi taggal kell rendelkeznie.
(18)
Tekintettel a Támogatási Hivatal feladatainak jellegére, valamint az ügyvezető igazgató szerepére, továbbá abból a célból, hogy az Európai Parlament számára lehetővé váljon a kiválasztott jelölttel kapcsolatos vélemény elfogadása a jelölt kinevezését és megbízatása lehetséges meghosszabbítását megelőzően, az ügyvezető igazgatót fel kell kérni, hogy tegyen nyilatkozatot, és válaszoljon az Európai Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai által feltett kérdésekre. Az ügyvezető igazgató továbbá éves jelentést köteles benyújtani az Európai Parlamentnek. Ezen felül az Európai Parlamentnek lehetősége van arra, hogy felkérje az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai végrehajtásáról.
(19)
A Támogatási Hivatal teljes autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében szükséges, hogy saját költségvetéssel rendelkezzen, amelynek bevételei elsősorban uniós hozzájárulásból származnak. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 2006. május 17-én létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló intézményközi megállapodás (5) 47. pontjában foglaltaknak megfelelően a Támogatási Hivatal finanszírozásáról a költségvetési hatóságnak megegyezésre kell jutnia. Az Unió költségvetési eljárásának alkalmazhatónak kell lennie az Unió hozzájárulására, valamint minden, az Európai Unió általános költségvetése terhére nyújtott támogatásra. A könyvelés ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.
(20)
A Hivatalnak együtt kell működnie harmadik országokmenekültügyi hatóságaival és az e rendelet hatálya alá tartozó kérdésekben hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel, valamint harmadik országokkal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően megkötött munkamegállapodások keretében.
(21)
Az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSz.) és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkének megfelelően az Egyesült Királyság és Írország 2009. május 18-én kelt levelében bejelentette, hogy részt kíván venni e rendelet elfogadásában és alkalmazásában.
(22)
Az EUSz-hez és az EUMSz-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek e rendelet elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.
(23)
Tekintve, hogy Dánia tagállami minőségében eddig hozzájárult a tagállamok között a menekültügyi kérdésekben való gyakorlati együttműködéshez, a Támogatási Hivatalnak elő kell segítenie a Dániával folytatott operatív együttműködést. E célból a dán képviselőt meg kell hívni az igazgatótanács valamennyi ülésére, az igazgatótanács ezen felül dönthet arról, hogy adott esetben dán megfigyelőket hív meg a munkacsoportok üléseire.
(24)
Céljának elérése érdekében szükséges, hogy a Támogatási Hivatal nyitott legyen azon országok részvételére, amelyek megállapodást kötöttek az Európai Unióval, amely alapján az e rendelet hatálya alá tartozó területen elfogadták és alkalmazzák az uniós jogot (ílyen ország különösen Izland, Liechtenstein Norvégia és Svájc). A Támogatási Hivatal - a Bizottság egyetértésével - az Európai Unióról szóló szerződés rendelkezéseinek megfelelően munkamegállapodásokat köthet olyan országokkal is, amelyek nem tartoznak azon harmadik országok közé, amelyek az Európai Unióval megállapodást kötöttek, amely alapján az uniós jogot elfogadták és alkalmazzák. Ugyanakkor a Támogatási Hivatal semmilyen esetben sem alakíthat ki autonóm külpolitikát.
(25)
Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (6) (a költségvetési rendelet), és különösen annak 185. cikke alkalmazandó a Támogatási Hivatalra.
(26)
Az Európai Csalásellenes Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7) korlátozás nélkül alkalmazni kell a Támogatási Hivatalra, amelynek csatlakoznia kell az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott belső vizsgálatokról szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (8).
(27)
Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (9) alkalmazni kell a Támogatási Hivatalra.
(28)
A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (10) alkalmazni kell a személyes adatok Támogatási Hivatal általi feldolgozására.
(29)
A Támogatási Hivatalnak a székhelyt biztosító tagállamban való elhelyezéshez szükséges rendelkezéseket, valamint a Támogatási Hivatal személyi állományára és családtagjaikra alkalmazandó különös szabályokat a székhely-megállapodásban szükséges megállapítani. A fogadó tagállam a Támogatási Hivatal megfelelő működése érdekében köteles a lehető legjobb feltételeket biztosítani, ideértve a gyermekek iskoláztatását és a közlekedési lehetőségeket is, hogy a Támogatási Hivatal a lehető legszélesebb földrajzi körből tudjon magas színvonalú személyi állományt vonzani.
(30)
Mivel e rendelet céljait - nevezetesen a KEMR megvalósításának javításához való hozzájárulást, a tagállamok közötti gyakorlati menekültügyi együttműködés megkönnyítését, összehangolását és megerősítését és az azon tagállamoknak nyújtott operatív segítség nyújtását és/vagy koordinálását, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve - a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok az intézkedés léptéke és hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az EUMSz. 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.
(31)
Ez a rendelet tiszteletben tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat, valamint betartja az abban kifejezésre juttatott alapelveket, és a Charta 18. cikkében elismert menedékjognak megfelelően alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
AZ EURÓPAI MENEKÜLTÜGYI TÁMOGATÁSI HIVATAL LÉTREHOZÁSA ÉS CÉLJA
1. cikk
Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozása
Ezzel a rendelettel létrejön az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (a Támogatási Hivatal) annak érdekében, hogy hozzájáruljon a közös európai menekültügyi rendszer (KEMR) megvalósításának javításához, megerősítse a tagállamok között a menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködést, és segítséget nyújtson és/vagy koordinálja az azon tagállamoknak nyújtott operatív támogatást, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve.
2. cikk
A Támogatási Hivatal célja
(1) A Támogatási Hivatal a menekültügy számos vonatkozása tekintetében megkönnyíti, koordinálja és megerősíti a tagállamok közötti gyakorlati együttműködést, és segíti a KEMR jobb végrehajtását. E tekintetben a Támogatási Hivatal teljes körűen részt vesz a KEMR külső dimenziójában.
(2) A Támogatási Hivatal hatékony operatív támogatást biztosít azon tagállamok számára, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve, és ehhez igénybe veszi a rendelkezésére álló valamennyi hasznos forrást, ami magában foglalhatja a tagállamok által e rendeletben meghatározott feltételek szerint szolgáltatott források koordinálását.
(3) A Támogatási Hivatal tudományos és technikai segítséget biztosít az Unió szakpolitikájához és jogalkotásához minden olyan területen, amely közvetlen vagy közvetett hatással van a menekültügyre, annak érdekében, hogy teljes mértékű támogatást nyújthasson a menekültügyi gyakorlati együttműködéshez, és hatékonyan láthassa el feladatait. A Támogatási Hivatal az e területekhez tartozó minden kérdésben az információk független forrása.
(4) A Támogatási Hivatal olyan körülmények között teljesíti küldetését, amelyek lehetővé teszik számára, hogy - függetlensége, az általa nyújtott segítség és az általa terjesztett információk tudományos és szakmai minősége, eljárásainak és működési módszereinek átláthatósága, a rá bízott feladatok ellátása során tanúsított gondossága, valamint a megbízatása teljesítéséhez szükséges informatikai támogatás alapján - mértékadó intézménnyé váljon.
(5) A Támogatási Hivatal szorosan együttműködik a tagállamok menekültügyi hatóságaival és a nemzeti bevándorlási, menekültügyi és egyéb szolgálatokkal is, valamint a Bizottsággal. A Támogatási Hivatal az Unió egyéb vonatkozó szervei számára kijelölt feladatok sérelme nélkül végzi feladatait, és szorosan együttműködik e szervekkel és az UNHCR-rel.
(6) A Támogatási Hivatal nem rendelkezhet jogkörrel azon döntésekkel kapcsolatban, amelyeket a tagállamok menekültügyi hatóságai a nemzetközi védelem iránti egyéni kérelmek ügyében hoznak.
2. FEJEZET
A HIVATAL FELADATAI
1. SZAKASZ
A gyakorlati menekültügyi együttműködés támogatása
3. cikk
Legjobb gyakorlatok
A Támogatási Hivatal megszervezi, támogatja és koordinálja az olyan tevékenységeket, amelyek lehetővé teszik a tagállamok közötti információcserét, valamint a legjobb gyakorlatok azonosítását és cseréjét a menekültügy területén.
4. cikk
A származási országokkal kapcsolatos információk
A Támogatási Hivatal megszervezi, támogatja és koordinálja a származási országokra vonatkozó információkkal kapcsolatos tevékenységeket, így különösen:
a)
valamennyi vonatkozó információforrás - így a kormányzati, nem kormányzati és nemzetközi szervezetektől, valamint az uniós intézményektől és szervektől nyert információk - felhasználásával átlátható és pártatlan módon a nemzetközi védelmet kérelmező személyek származási országára vonatkozó releváns, megbízható, pontos és naprakész információk összegyűjtését;
b)
az a) ponttal összhangban összegyűjtött információk alapján a származási országokról szóló jelentések elkészítését;
c)
a származási országokra vonatkozó információkat fogadó portál létrehozatalát és fejlesztését, valamint fenntartását abból a célból, hogy biztosítsa az átláthatóságot, és az ilyen információkhoz a 42. cikkel összhangban történő hozzáférésére vonatkozó szabályokat;
d)
egységes formátum és módszertan kialakítását a származási országokra vonatkozó információk bemutatására, ellenőrzésére és felhasználására;
e)
a származási országokra vonatkozó információk átlátható elemzését abból a célból, hogy előmozdítsa az értékelési feltételek közelítését, és adott esetben felhasználja az egy vagy több munkacsoport találkozóin elért eredményeket. Ezen elemzés nem irányulhat arra, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmek elfogadása vagy elutasítása tekintetében iránymutatásokat adjon a tagállamoknak.
5. cikk
A nemzetközi védelmet élvezők Unión belüli áthelyezéséhez nyújtott támogatás
Azon tagállamok esetében, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere - különösen földrajzi vagy demográfiai helyzetükből adódóan - sajátos és aránytalan terhelésnek van kitéve, a Támogatási Hivatal előmozdítja, elősegíti és koordinálja az információcserét és minden egyéb olyan tevékenységet, amely az Unión belüli áthelyezéssel kapcsolatos. Az Unión belüli áthelyezés csak a tagállamok közötti megállapodás alapján és a nemzetközi védelmet élvező személy hozzájárulásával történhet, továbbá adott esetben az UNHCR-rel folytatott konzultáció mellett.
6. cikk
Képzésekhez nyújtott támogatás
(1) A Támogatási Hivatal létrehozza és fejleszti a nemzeti igazgatási szervek és bíróságok, valamint a tagállamok menekültügyben hatáskörrel rendelkező bármilyen más nemzeti szolgálatainak tagjai számára tartott képzéseket. A képzésben való részvétel nem sérti a nemzeti rendszereket és eljárásokat.
A Támogatási Hivatal a képzést a tagállamok menekültügyi hatóságaival szoros együttműködésben dolgozza ki, és adott esetben felhasználja a tudományos intézmények és más vonatkozó szervezetek szakértelmét.
(2) A Támogatási Hivatal európai menekültügyi képzési programot irányít és alakít ki, az e téren folytatott meglévő uniós együttműködés figyelembevételével.
(3) A Támogatási Hivatal által ajánlott képzések éppúgy lehetnek általános jellegűek, mint specifikusak vagy tematikusak, és a szakoktatók képzésének módszertanára is kiterjedhetnek.
(4) A menekültügyi kérdésekre vonatkozó tudással és készségekkel kapcsolatos specifikus vagy tematikus képzések többek között a következőket tartalmazzák:
a)
nemzetközi emberi jogok és az Unió menekültügyi vívmányai, beleértve a különös jogi és esetjogi kérdéseket;
b)
a kiskorúak, veszélyeztetett és különleges igényű személyek menedékkérelmének kezelésével kapcsolatos kérdések;
c)
interjútechnikák;
d)
orvosi és jogi szakértői jelentések felhasználása a menekültügyi eljárásokban;
e)
a származási országokkal kapcsolatos információk kialakításával és felhasználásával kapcsolatos kérdések;
f)
a befogadás feltételei, ideértve a veszélyeztetett csoportoknak és a kínzás áldozataira fordított különös figyelem.
(5) A felajánlott képzéseknek magas szintűeknek kell lenniük, valamint meg kell határozniuk az alapelveket és a legjobb gyakorlatokat a gyakorlatok, a közigazgatási módszerek, döntések és a joggyakorlat egymáshoz közelítésének javítása érdekében, a nemzeti bíróságok függetlenségének teljes tiszteletben tartása mellett.
(6) A 15. cikkben említett menekültügyi intervenciós szakértői állomány szakértői számára a Támogatási Hivatal az általuk ellátandó feladatokhoz és szerepkörökhöz kapcsolódó célzott képzéseket, továbbá - a Hivatal éves munkaprogramjában szereplő, a szakmai képzéseket és gyakorlatokat tartalmazó ütemterv alapján - rendszeres gyakorlatokat szervez.
(7) A Támogatási Hivatal képzési tevékenységeket szervezhet a tagállamokkal együttműködésben azok területén.
7. cikk
A KEMR külső dimenzióinak támogatása
A Támogatási Hivatal - a Bizottsággal egyetértésben - koordinálja a KEMR külső dimenziójára vonatkozó eszközök és mechanizmusok végrehajtásával kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan kezdeményezett információcserét és egyéb fellépéseket.
A Támogatási Hivatal koordinálja az áttelepítésre vonatkozóan a tagállamok által kezdeményezett információcseréket és egyéb fellépéseket, amelyek célja, hogy eleget tegyenek a harmadik országokban tartózkodó menekültek nemzetközi védelmi szükségleteinek, és szolidaritást vállaljanak a fogadó országokkal.
Megbízatásának keretében és a 49. cikk értelmében a Támogatási Hivatal technikai kérdésekben együttműködhet harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságaival, különösen a harmadik országok saját menekültügyi és befogadási rendszerei kapacitásépítő tevékenységének előmozdítása és segítése, valamint a regionális védelmi programok és más, a fenntartható megoldások szempontjából lényeges fellépések végrehajtása céljából.
2. SZAKASZ
A különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok támogatása
8. cikk
A menekültügyi és befogadási rendszerre nehezedő különösen nagy terhelés
A Támogatási Hivatal koordinál és támogat valamennyi közös fellépést, amelyet azon tagállamok megsegítésére tesznek, amelyek menekültügyi és befogadási rendszere különösen nagy terhelésnek van kitéve, amely különösen nehéz és sürgető kihívás elé állítja a befogadási rendszerük kapacitását és menekültügyi rendszerüket. E terhelés jellemzője lehet, hogy hirtelen nagy számban érkeznek harmadik országbeli állampolgárok, akiknek nemzetközi védelemre lehet szükségük, továbbá e terhelés adódhat a tagállam földrajzi vagy demográfiai helyzetéből.
9. cikk
Információk gyűjtése és elemzése
(1) A különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok szükségleteinek felmérése érdekében a Támogatási Hivatal különösen a tagállamok és az UNHCR, valamint adott esetben más vonatkozó szervezetek által szolgáltatott információk alapján összegyűjt minden olyan lényeges információt, amely lehetővé teszi a különösen nagy terhelés megoldását célzó - a 10. cikkben említett - vészhelyzeti intézkedések azonosítását, előkészítését és meghatározását.
(2) A Támogatási Hivatal a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok által szolgáltatott adatok alapján rendszeresen számba veszi, összegyűjti és elemzi a rendelkezésre álló struktúrákra és személyi állományra vonatkozó információkat különösen a fordítás és tolmácsolás területén, a származási országokra és a menekültügyi akták feldolgozásának és kezelésének segítésére vonatkozó információkat csakúgy, mint a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok menekültügyi befogadó képességét annak érdekében, hogy elősegítse a különböző tagállamok menekültügyi hatóságainak gyors és megbízható kölcsönös tájékoztatását.
(3) A Támogatási Hivatal elemzi a hirtelen nagy számban érkező harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó adatokat, akik a menekültügyi és befogadási rendszerekre nézve különösen nagy terhelést jelentenek, és biztosítja a lényeges információk gyors cseréjét a tagállamok és a Bizottság között. A Támogatási Hivatal felhasználja a meglévő korai figyelmeztető rendszereket és mechanizmusokat, és szükség esetén saját célra is létrehoz egy korai figyelmeztető rendszert.
10. cikk
Fellépések a tagállamok támogatására
Az érintett tagállamok kérésére a Támogatási Hivatal koordinálja a menekültügyi és befogadási rendszerük tekintetében különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok támogatására tett fellépéseket, ideértve az alábbiak koordinálását:
a)
azon fellépések, amelyekkel a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamok számára megkönnyítik a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok által megvizsgált menedékkérelmek elsődleges elemzését;
b)
azon fellépések, amelyekkel a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamokat segítik, hogy a megfelelő befogadási kapacitásokat - különösen a szükségszállásokat, a szállítást és az orvosi ellátást - rendelkezésre bocsáthassák;
c)
a menekültügyi támogató csoportok, amelyek működéséről e rendelet 3. fejezete rendelkezik.
3. SZAKASZ
Hozzájárulás a kemr végrehajtásához
11. cikk
Információk gyűjtése és cseréje
(1) A Támogatási Hivatal megszervezi, koordinálja és előmozdítja a tagállamok menekültügyi hatóságai, illetve a Bizottság és a tagállamok menekültügyi hatóságai közötti, a menekültügy területén elért uniósi vívmányok körébe tartozó valamennyi irányadó eszköz végrehajtására vonatkozó információcserét. E célból tényadatokat tartalmazó, jogi és ítélkezési gyakorlatot tartalmazó adatbázisokat hozhat létre a nemzeti, uniós és nemzetközi szintű menekültügyi eszközökre vonatkozóan, felhasználva többek között a meglévő megállapodásokat. A Támogatási Hivatalnak a 15. és 16. cikkben meghatározott egyéb tevékenységei sérelme nélkül, az említett adatbázisokban nem tárolhatók személyes adatok, kivéve, ha azokhoz a Támogatási Hivatal nyilvánosan hozzáférhető dokumentumokból jutott hozzá.
(2) A Támogatási Hivatal különösen a következő információkat gyűjti össze:
a)
a nemzetközi védelem iránti kérelmeknek a nemzeti közigazgatási szervek és hatóságok általi kezelése;
b)
a nemzeti menekültügyi jog és jogi fejlemények, beleértve az ítélkezési gyakorlatot is.
12. cikk
A Támogatási Hivatal jelentései és egyéb dokumentumai
(1) A Támogatási Hivatal évente jelentést készít a menekültügy helyzetéről az Unióban, az egyéb vonatkozó forrásokból már rendelkezésre álló információ kellő mértékű figyelembevételével. E jelentés keretében a Támogatási Hivatal értékeli az e rendelet alapján végzett fellépések eredményeit, és átfogó összehasonlító elemzést készít azokról annak érdekében, hogy javítsa a KEMR minőségét, következetességét és hatékonyságát.
(2) A Támogatási Hivatal - munkaprogramjával összhangban, illetve az igazgatótanács vagy a Bizottság kérésére, a tagállamok vagy az Európai Parlament véleményének kellő mértékű figyelembevételével - a munkacsoportjaival és a Bizottsággal folytatott szoros konzultációt követően technikai dokumentumokat - többek között iránymutatásokat és operatív kézikönyveket - fogadhat el a menekültügyi uniós eszközök végrehajtására vonatkozóan. Amennyiben az említett technikai dokumentumok a nemzetközi menekültjog bizonyos pontjaira hivatkoznak, kellően figyelembe kell venni az UNHCR vonatkozó iránymutatásait. E dokumentumok nem irányulhatnak arra, hogy a nemzetközi védelem iránti kérelmek elfogadása vagy elutasítása tekintetében iránymutatásokat adjanak a tagállamoknak.
3. FEJEZET
MENEKÜLTÜGYI TÁMOGATÓ CSOPORTOK
13. cikk
Koordináció
(1) A különösen nagy terhelésnek kitett tagállam vagy tagállamok felkérhetik a Támogatási Hivatalt menekültügyi támogató csoport kirendelésére. A kérelmező tagállam vagy tagállamok a 18. cikk (1) bekezdésével összhangban leírják különösen a helyzetet, tájékoztatnak a kirendelés iránti kérelem célkitűzéseiről és a kirendelés becsült követelményeiről.
(2) Ilyen kérelemre reagálva a Támogatási Hivatal a kérelmező tagállam vagy tagállamok részére koordinálhatja a szükséges technikai és operatív segítségnyújtást, valamint - a 18. cikkben említett műveleti terv alapján - a menekültügyi támogató csoportnak azon tagállam vagy tagállamok területére való, korlátozott időre történő kirendelését.
14. cikk
Szakmai segítségnyújtás
A menekültügyi támogató csoportok a 18. cikkben említett műveleti tervben elfogadottak értelmében rendelkezésre bocsátják a szakértelmüket a tagállamok számára az e rendelet 10. cikkének megfelelően biztosított támogató fellépések keretében, különösen a tolmácsolási szolgáltatások, a származási országokra vonatkozó információk és a menekültügyi akták feldolgozásának és kezelésének ismerete területén.
15. cikk
Menekültügyi intervenciós szakértői állomány
(1) Az ügyvezető igazgató javaslatára az igazgatótanács - szavazati joggal rendelkező tagjai háromnegyedes többségével - dönt a menekültügyi támogató csoportok rendelkezésére bocsátandó szakértők profiljáról és összlétszámáról (menekültügyi intervenciós szakértői állomány). A menekültügyi intervenciós szakértői állomány részeként a Támogatási Hivatal tolmácsjegyzéket hoz létre. Ugyanez az eljárás alkalmazandó a menekültügyi intervenciós szakértői állomány szakértői profiljának és összlétszámának bármely későbbi módosítására.
(2) A tagállamok a nemzeti intervenciós szakértői állományon keresztül hozzájárulnak a menekültügyi intervenciós szakértői állományhoz, és az előírt profiloknak megfelelően szakértőket javasolnak.
A tagállamok segítséget nyújtanak a Támogatási Hivatalnak a tolmácsoknak a tolmácsjegyzékbe való kijelölésében.
A tagállamok dönthetnek úgy, hogy kirendeléssel vagy video-konferencia útján bocsátják a tolmácsokat rendelkezésre.
16. cikk
Kirendelés
(1) A küldő tagállam megőrzi autonómiáját az alkalmazottak számának és a szakértők profiljának (nemzeti szakértői állomány) kiválasztása, valamint kirendelésük időtartama tekintetében. A Támogatási Hivatal kérésére a tagállamok rendelkezésre bocsátják kirendelés céljára ezeket a szakértőket, kivéve ha olyan helyzettel szembesülnek, amely lényegesen érinti a nemzeti feladatok ellátását, például, ha azt eredményezné, hogy a nemzetközi védelem iránt folyamodó személy jogállásának meghatározására irányuló eljárások lefolytatásához nem áll rendelkezésre elegendő számú alkalmazott. A tagállamok a Támogatási Hivatal kérésére a lehető legkorábban közlik a nemzeti szakértői állományukban szereplő azon szakértők számát, nevét és profilját, akiket a lehető legkorábban a menekültügyi támogató csoport tagjaiként módjukban áll rendelkezésre bocsátani.
(2) A menekültügyi támogató csoport összetételének meghatározásakor a Támogatási Hivatal ügyvezető igazgatója számításba veszi a kérelmező tagállam szempontjából felmerülő különleges körülményeket. A menekültügyi támogató csoport a 18. cikkben említett műveleti terv szerint jön létre.
17. cikk
A kirendelésre vonatkozó döntéshozatali eljárás
(1) Adott esetben az ügyvezető igazgató kiküldheti a Támogatási Hivatal szakértőit a kérelmező tagállam helyzetének értékelésére.
(2) Az ügyvezető igazgató a menekültügyi támogató csoportok kirendelésére irányuló bármely kérelemről haladéktalanul tájékoztatja az igazgatótanácsot.
(3) Az ügyvezető igazgató a menekültügyi támogató csoportok kirendelésére vonatkozó kérelmet illetően a lehető legkorábban, de a kérelem kézhezvételét követő legkésőbb öt munkanapon belül határoz. Az ügyvezető igazgató egyidejűleg írásban értesíti az indokolást tartalmazó határozatról a kérelmező tagállamot és az igazgatótanácsot.
(4) Amennyiben az ügyvezető igazgató egy vagy több menekültügyi támogató csoport kirendeléséről határoz, a 18. cikkel összhangban a Támogatási Hivatal és a kérelmező tagállam haladéktalanul műveleti tervet készít.
(5) E terv elfogadását követően az ügyvezető igazgató tájékoztatja a szükséges számról és profilokról a kirendelendő szakértőket küldő tagállamokat. A kirendelés tervezett időpontját is tartalmazó ezen információt írásban meg kell küldeni a 19. cikkben említett nemzeti kapcsolattartó pontoknak. A műveleti terv másolatát szintén meg kell küldeni a részükre.
(6) Az ügyvezető igazgató távollétében vagy akadályoztatása esetén az őt helyettesítő osztályvezető hozza meg a menekültügyi támogató csoport kirendelésére vonatkozó döntéseket.
18. cikk
Műveleti terv
(1) Az ügyvezető igazgató és a kérelmező tagállam megállapodik a menekültügyi támogató csoportok kirendelési feltételeit részletesen meghatározó műveleti tervben. A műveleti terv a következő elemeket foglalja magában:
a)
helyzetleírás a kirendelés eljárási módjával és célkitűzéseivel, beleértve a műveleti célkitűzést;
b)
a menekültügyi támogató csoportok kirendelésének előrelátható időtartama;
c)
a menekültügyi támogató csoportok földrajzi illetékességi területe a kérelmező tagállamban, ahova a csoportokat kirendelik;
d)
a feladatok és különleges utasítások leírása a menekültügyi támogató csoport tagjai számára, beleértve azon adatbázisokét, amelyekbe betekinthetnek, illetve azon felszerelésekét, amelyek használatát a kérelmező tagállamban engedélyezték; és
e)
a menekültügyi támogató csoportok összetétele.
(2) A műveleti terv minden módosításához és kiigazításához az ügyvezető igazgató és a kérelmező tagállam beleegyezése szükséges. A módosított vagy kiigazított műveleti terv másolatát a Támogatási Hivatal haladéktalanul megküldi a részt vevő tagállamoknak.
19. cikk
Nemzeti kapcsolattartó pont
Minden egyes tagállam nemzeti kapcsolattartó pontot jelöl ki, amelynek feladata a Támogatási Hivatallal való kapcsolattartás a menekültügyi támogató csoportokra vonatkozó minden kérdésben.
20. cikk
Uniós kapcsolattartó pont
(1) Az ügyvezető igazgató kijelöli a Támogatási Hivatal egy vagy több szakértőjét, akik a koordinációért felelős uniós kapcsolattartóként járnak el. Az ügyvezető igazgató e kijelölésekről értesíti a fogadó tagállamot.
(2) Az uniós kapcsolattartó pont a Támogatási Hivatal nevében a menekültügyi támogató csoport kirendelésének minden vonatkozásában eljár. Az uniós kapcsolattartó pont különösen:
a)
kapcsolatot tart a Támogatási Hivatal és a fogadó tagállam között;
b)
kapcsolatot tart a Támogatási Hivatal és a menekültügyi támogató csoportok tagjai között, és a Támogatási Hivatal nevében segítséget nyújt a menekültügyi támogató csoportok kirendelésének körülményeihez kapcsolódó bármely kérdésben;
c)
ellenőrzi a műveleti terv megfelelő végrehajtását; és
d)
beszámol a Támogatási Hivatalnak a menekültügyi támogató csoportok kirendelésének minden vonatkozásáról.
(3) Az ügyvezető igazgató felhatalmazhatja az uniós kapcsolattartó pontot, hogy járuljon hozzá a műveleti terv és a menekültügyi támogató csoportok kirendelése kapcsán felmerülő viták rendezéséhez.
(4) Feladatai ellátása során az uniós kapcsolattartó pont kizárólag a Támogatási Hivataltól fogadhat el utasításokat.
21. cikk
Polgári jogi felelősség
(1) Amikor valamely menekültügyi támogató csoport tagjai a fogadó tagállamban feladatot látnak el, a műveleteik teljesítése során az általuk okozott minden kárért a fogadó tagállam felel, nemzeti jogával összhangban.
(2) Amennyiben e kár súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés eredménye, a fogadó tagállam a küldő tagállamhoz fordulhat a sértettek vagy a nevükben eljárni jogosult személyek részére fizetett összegeknek a küldő tagállam általi visszatérítéséért.
(3) Harmadik személyekkel szemben fennálló jogai gyakorlásának sérelme nélkül és a súlyos gondatlanság vagy a szándékos kötelezettségszegés esetei kivételével minden tagállam lemond az esetleg elszenvedett károk megtérítése iránti, a fogadó tagállammal vagy bármely egyéb tagállammal szemben fennálló valamennyi követeléséről.
(4) A tagállamok között az e cikk (2) és (3) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatban felmerülő, egymás között tárgyalás útján nem rendezhető vitás kérdéseket a tagállamok EUMSz. 273. cikkével összhangban a Bíróság elé terjesztik.
(5) A kirendelés időtartama alatt a Támogatási Hivatal felszerelésében okozott kárral kapcsolatos költségeket - a harmadik személyekkel szemben fennálló jogai gyakorlásának sérelme nélkül - a Támogatási Hivatal állja, a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés eseteinek kivételével.
22. cikk
Büntetőjogi felelősség
A menekültügyi támogató csoport kirendelése során a menekültügyi támogató csoport tagjai bármely ellenük vagy általuk elkövetett bűncselekmény tekintetében a fogadó tagállam köztisztviselőivel azonos elbírálás alá esnek.
23. cikk
Költségek
Ha a tagállamok szakértőiket a menekültügyi támogató csoportok kirendelése céljából rendelkezésre bocsátják, a Támogatási Hivatal fedezi a következőkkel kapcsolatban felmerülő költségeket:
a)
utazás a küldő tagállamból a fogadó tagállamba, illetve a fogadó tagállamból a küldő tagállamba;
b)
oltások;
c)
a szükséges különleges biztosítások;
d)
az egészségügyi ellátás;
e)
napidíjak, beleértve a szállást;
f)
a Támogatási Hivatal műszaki felszereléséhez kapcsolódó költségek; és
g)
szakértői díjak.
4. FEJEZET
A HIVATAL FELÉPÍTÉSE
24. cikk
A Hivatal vezetési és igazgatási szerkezete
A Támogatási Hivatal vezetési és igazgatási szerkezete a következőkből áll:
a)
az igazgatótanács;
b)
az ügyvezető igazgató és a Támogatási Hivatal személyzete.
A Támogatási Hivatal vezetési és igazgatási szerkezete magában foglalhatja a végrehajtó bizottságot, amennyiben annak létrehozására a 29. cikk (2) bekezdésével összhangban sor kerül.
25. cikk
Az igazgatótanács összetétele
(1) Az igazgatótanácsba minden, e rendelet által kötelezett tagállam egy-egy, a Bizottság pedig két tagot nevez ki.
(2) A póttag képviselheti vagy kísérheti az igazgatótanács minden egyes tagját; a póttag, amennyiben tagot kísér, szavazati jog nélkül van jelen.
(3) Az igazgatótanács tagjait a menekültügy terén szerzett tapasztalatuk, szakmai felelősségük és magas szintű szakértelmük alapján nevezik ki.
(4) Az UNHCR képviselője szavazati jog nélkül tagja a Támogatási Hivatal igazgatótanácsának.
(5) Az igazgatótanács tagjainak megbízatása három évre szól. Megbízatásuk megújítható. Megbízatásuk lejártakor vagy lemondás esetén a tagok mindaddig Támogatási Hivatalban maradnak, ameddig a megbízatásuk megújításáról vagy helyettesítésükről gondoskodnak.
26. cikk
Az igazgatótanács elnöksége
(1) Az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjai közül megválasztja az elnököt és az alelnököt. Az alelnök automatikusan helyettesíti az elnököt, amennyiben ez utóbbi feladatainak ellátásában akadályoztatva van.
(2) Az elnök és az alelnök megbízatása három évre szól, és csak egy alkalommal újítható meg. Amennyiben igazgatótanácsi tagságuk elnöki vagy alelnöki megbízatásuk idején jár le, ezzel egyidejűleg elnöki vagy alelnöki megbízatásuk is automatikusan lejár.
27. cikk
Az igazgatótanács ülései
(1) Az igazgatótanács üléseit annak elnöke hívja össze. Az üléseken az ügyvezető igazgató is részt vesz. Az UNCHR nem vesz részt az üléseken, amennyiben az igazgatótanács a 29. cikk (1) bekezdésének b), h), i), j) és m) pontjában és a 29. cikk (2) bekezdésében foglalt feladatokat látja el, továbbá amennyiben az igazgatótanács arról dönt, hogy pénzügyi forrásokat bocsát rendelkezésre azon tevékenységek finanszírozására, amelyek lehetővé teszik a Támogatási Hivatal számára, hogy részesüljön az UNHCR menekültügyi szakértelméből az 50. cikkben foglaltaknak megfelelően.
(2) Az igazgatótanács évente legalább két rendes ülést tart. Ezenkívül az elnök vagy a tagok egyharmadának kérésére is összeül.
(3) Az igazgatótanács meghívhat bárkit, hogy megfigyelőként részt vegyen ülésein, akinek a véleménye érdeklődésre tarthat számot.
Dániát meg kell hívni az igazgatótanács üléseire.
(4) Az igazgatótanács tagjait - figyelemmel eljárási szabályzatának rendelkezéseire is - tanácsadók vagy szakértők segíthetik.
(5) Az igazgatótanács titkárságát a Támogatási Hivatal biztosítja.
28. cikk
A szavazás módja
(1) Eltérő rendelkezés hiányában, az igazgatótanács a szavazati joggal rendelkező tagjainak abszolút többségével fogadja el határozatait. Minden szavazati joggal rendelkező tag egy szavazattal rendelkezik. Valamely tag távolléte esetén helyettese gyakorolja annak szavazati jogát.
(2) Az ügyvezető igazgató nem szavazhat.
(3) Az elnök részt vesz a szavazáson.
(4) Azon tagállamok, amelyek nem vesznek részt teljes körűen az uniós vívmányokban a menekültügy területén, nem szavazhatnak, amikor az igazgatótanács e rendelet 29. cikke (1) bekezdésének e) pontja alá tartozó kérdésben határoz, és amennyiben a szóban forgó technikai dokumentum kizárólag olyan menekültügyi uniós eszközre vonatkozik, amely az említett tagállamokat nem kötelezi.
(5) Az igazgatótanács eljárási szabályzata rögzíti a szavazás részletes módját, különösen azon feltételeket, amelyek alapján egy tag egy másik tag nevében eljárhat, valamint adott esetben a határozatképesség feltételeit.
29. cikk
Az igazgatótanács feladatai
(1) Az igazgatótanács biztosítja, hogy a Támogatási Hivatal elvégezze a rábízott feladatokat. Az igazgatótanács a Támogatási Hivatal tervezését és felügyeletét ellátó testület. Az igazgatótanács különösen az alábbi feladatokat látja el:
a)
a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes többségével és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően elfogadja eljárási szabályzatát;
b)
a 30. cikknek megfelelően kinevezi az ügyvezető igazgatót, fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett, és adott esetben felfüggeszti vagy felmenti hivatalából;
c)
elfogadja a Támogatási Hivatal tevékenységéről szóló éves általános jelentést, és azt a következő év június 15-ig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek. Az éves általános jelentést közzé kell tenni;
d)
elfogadja az uniós menekültügyi helyzetről szóló éves jelentést a 12. cikk (1) bekezdésének megfelelően. A jelentést az Európai Parlament elé kell terjeszteni. A Tanács és a Bizottság kérheti, hogy a jelentést számukra is terjesszék elő;
e)
elfogadja a 12. cikk (2) bekezdésében említett technikai dokumentumokat;
f)
minden év szeptember 30. előtt, az ügyvezető igazgató által előterjesztett tervezet alapján és a Bizottság véleményének megérkezése után - a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes többségével - elfogadja a Hivatal következő évre szóló munkaprogramját, majd megküldi azt az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. Ezt a munkaprogramot az Unió éves költségvetési eljárásával és az Unió menekültügyre vonatkozó jogalkotási munkaprogramjával összhangban kell elfogadni;
g)
az 5. fejezetben meghatározott módon gyakorolja a Támogatási Hivatal költségvetésével összefüggésben álló feladatait;
h)
e rendelet 42. cikkével összhangban elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtását célzó részletes szabályokat;
i)
a 38. cikkel összhangban meghatározza a Támogatási Hivatal személyzeti politikáját;
j)
a Bizottság véleményének kikérése után elfogadja a többéves személyzeti politikai tervet;
k)
meghoz minden döntést a Támogatási Hivatal e rendeletben meghatározott megbízatásának teljesítése érdekében;
l)
meghoz minden döntést az e rendeletben előírt információs rendszer létrehozására, szükség esetén továbbfejlesztésére, és ideértve a 4. cikk c) pontjában említett információs portálra vonatkozó döntéseket; és
m)
meghoz minden döntést a Támogatási Hivatal belső szervezeti felépítésének létrehozatalára, és adott esetben módosítására vonatkozóan.
(2) Az igazgatótanács végrehajtó bizottságot állíthat fel, amely az igazgatótanács által elfogadandó határozatok, munkaprogram és tevékenységek előkészítésében segíti az igazgatótanácsot és az ügyvezető igazgatót, és amely szükség szerint, sürgősség esetén az igazgatótanács nevében ideiglenes határozatokat hoz.
A végrehajtó bizottság az igazgatótanács tagjai közül kiválasztott nyolc tagból áll, közülük egy az igazgatótanács Bizottságot képviselő tagja. A végrehajtó bizottság tagjainak megbízatási ideje azonos az igazgatótanács tagjaiéval.
Az UNHCR képviselői vagy bárki, akinek a véleménye érdeklődésre tarthat számot - a végrehajtó bizottság kérésére - szavazati jog nélkül részt vehet a végrehajtó bizottság ülésein.
A Támogatási Hivatal eljárási szabályzatában megállapítja a végrehajtó bizottság működési eljárásait, és ezen eljárásokat nyilvánosságra hozza.
30. cikk
Az ügyvezető igazgató kinevezése
(1) A Hivatal ügyvezető igazgatóját az igazgatótanács nevezi ki ötéves időtartamra a Bizottság által megrendezett nyílt versenyvizsga keretében meghatározott alkalmas jelöltek közül. A kiválasztási eljárás keretében közzé kell tenni az ajánlattételi felhívást az Európai Unió Hivatalos Lapjában és egyéb helyeken. Az igazgatótanács új eljárás indítását kérheti, amennyiben nincs megelégedve az első listán szereplő egyetlen jelölt alkalmasságával sem. Az ügyvezető igazgatót személyes érdemei, a menekültügy területén szerzett tapasztalatai, valamint igazgatási és irányítási képességei alapján nevezik ki. Az igazgatótanács által kiválasztott jelöltet kinevezése előtt felkérik, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai előtt tegyen nyilatkozatot, és válaszoljon a bizottsági tagok által feltett kérdésekre.
A nyilatkozatot követően az Európai Parlament véleményt fogadhat el, amelyben kifejti a kiválasztott jelölttel kapcsolatos véleményt. Az igazgatótanács tájékoztatja az Európai Parlamentet arról, hogy véleményét milyen módon vette figyelembe. A jelölt kinevezéséig a véleményt személyes és bizalmas információként kell kezelni.
Az ügyvezető igazgató ötéves megbízatási idejének utolsó kilenc hónapja során a Bizottság értékelést végez, amelyben különösen az alábbiakat veszi figyelembe:
-
az ügyvezető igazgató teljesítménye; és
-
a Támogatási Hivatal feladatai és szükségletei az elkövetkező években.
(2) Az igazgatótanács figyelembe véve az értékelést, és kizárólag amennyiben a Támogatási Hivatal feladatai és szükségletei indokolják, egy alkalommal, legfeljebb hároméves időtartamra meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató megbízatását.
(3) Az igazgatótanács tájékoztatja az Európai Parlamentet az ügyvezető igazgató megbízatásának meghosszabbításával kapcsolatos szándékáról. A megbízatás meghosszabbítását megelőző hónapban az ügyvezető igazgatót felkérik, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai előtt tegyen nyilatkozatot, és válaszoljon a bizottsági tagok által feltett kérdésekre.
31. cikk
Az ügyvezető igazgató feladatai
(1) A Támogatási Hivatalt a feladatai gyakorlásában független ügyvezető igazgató irányítja. Az ügyvezető igazgató tevékenységéért felelősséggel tartozik az igazgatótanácsnak.
(2) Az ügyvezető igazgató - a Bizottság, az igazgatótanács vagy, ha létrehoznak ilyet, a végrehajtó bizottság hatáskörének sérelme nélkül - egyik kormánytól vagy más szervtől sem kérhet vagy fogadhat el utasítást.
(3) Az ügyvezető igazgató felkérésre jelentést tesz az Európai Parlamentnek feladatai ellátásáról. A Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai ellátásáról.
(4) Az ügyvezető igazgató a Támogatási Hivatal jogi képviselője.
(5) Az ügyvezető igazgató munkáját egy vagy több osztályvezető segítheti. Távolléte vagy akadályoztatása esetén az ügyvezető igazgatót az egyik osztályvezető helyettesíti.
(6) Az ügyvezető igazgató feladata a Támogatási Hivatal igazgatási irányítása és az e rendelet által rá bízott feladatok végrehajtása. Az ügyvezető igazgató feladatai különösen:
a)
a Támogatási Hivatal napi szintű igazgatása;
b)
a Támogatási Hivatal munkaprogramjának kidolgozása a Bizottság véleményének kézhezvételét követően;
c)
az igazgatótanács által elfogadott munkaprogramok és döntések végrehajtása;
d)
a származási országokról szóló, a 4. cikk b) pontjában meghatározott jelentések elkészítése;
e)
a Támogatási Hivatal pénzügyi szabályzata tervezetének elkészítése, hogy azt az igazgatótanács a 37. cikk értelmében elfogadhassa, valamint a szabályzat végrehajtási szabályainak elkészítése;
f)
a Támogatási Hivatal előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezet előkészítése és a költségvetés végrehajtása;
g)
a Támogatási Hivatal személyi állományával kapcsolatosan a 38. cikkben meghatározott hatáskörök gyakorlása;
h)
valamennyi döntéshozatal az e rendeletben előírt információs rendszerek irányítására vonatkozóan, ideértve a 4. cikk c) pontjában említett információs portál irányítását;
i)
minden döntéshozatal a Támogatási Hivatal belső igazgatási rendszereinek irányítására vonatkozóan; és
j)
az 51. cikkben említett konzultációs fórum koordinálása és működtetése. Az ügyvezető igazgató e célból elsőként tervet fogad el a konzultációs fórum létrehozására a vonatkozó civil társadalmi szervezetekkel konzultálva. Az ügyvezető igazgató a hivatalos létrehozást követően a konzultációs fórummal konzultálva elfogadja az operatív tervet, amely magában foglalja a konzultáció gyakoriságára és jellegére vonatkozó szabályokat, valamint az 51. cikk végrehajtására irányuló szerkezeti mechanizmusokat. Meg kell állapodni a konzultációs fórumban való folyamatos részvételre vonatkozó átlátható kritériumokban is.
32. cikk
Munkacsoportok
(1) A Támogatási Hivatal - az ebben a rendeletben meghatározott megbízatásán belül - munkacsoportokat hozhat létre a tagállamok menekültügy terén hatáskörrel rendelkező szerveinek szakértőiből, ideértve a bírákat is. A Támogatási Hivatal a 4. cikk e) pontjának és a 12. cikk (2) bekezdésének céljából munkacsoportokat hoz létre. A szakértőket helyettesítheti a velük egyidejűleg kinevezett helyettesük.
(2) A Bizottság teljes jogkörrel részt vesz a munkacsoportokban. Az UNHCR képviselői - a megvitatott kérdések jellegétől függően - részt vehetnek a Támogatási Hivatal munkacsoportjainak ülésein vagy azok egy részén.
(3) A munkacsoportok meghívhatnak az üléseken való részvételre bárkit, akinek a véleménye érdeklődésre tarthat számot - köztük különösen a civil társadalmi szervezetek menekültügy területén tevékenykedő képviselőit.
5. FEJEZET
PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK
33. cikk
Költségvetés
(1) A Hivatal valamennyi bevételi és kiadási tételét elő kell irányozni az egyes, naptári évnek megfelelő pénzügyi évekre vonatkozóan, és fel kell tüntetni a Támogatási Hivatal költségvetésében.
(2) A Támogatási Hivatal költségvetésének bevételei és kiadásai egyensúlyban kell, hogy álljanak.
(3) A Támogatási Hivatal bevételei közé az egyéb források sérelme nélkül a következők tartoznak:
a)
az Európai Unió általános költségvetésében feltüntetett uniós hozzájárulás;
b)
a tagállamok önkéntes hozzájárulásai;
c)
a Támogatási Hivatal által biztosított publikációkból és bármely szolgáltatásból származó díjak;
d)
a társult országok hozzájárulása.
(4) A Támogatási Hivatal kiadásai magukban foglalják a személyi, az igazgatási, az infrastrukturális költségeket és a működési kiadásokat.
34. cikk
A költségvetés megállapítása
(1) Az ügyvezető igazgató évente elkészíti a Támogatási Hivatal következő pénzügyi évre érvényes előirányzott bevételeit és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezetet, beleértve a létszámtervet, és azt megküldi az igazgatótanácsnak.
(2) Az igazgatótanács ezen ideiglenes költségvetési tervezet alapján megállapítja a Támogatási Hivatal következő pénzügyi évre vonatkozó, bevételeket és kiadásokat tartalmazó költségvetési tervezetét.
(3) A Támogatási Hivatal bevételeit és kiadásait tartalmazó előzetes költségvetési tervezetét minden év február 10-ig meg kell küldeni a Bizottságnak. A költségvetési tervezet végleges változatát, amely magában foglalja a létszámterv tervezetét is, az igazgatótanács minden év március 31-ig megküldi a Bizottságnak.
(4) A Bizottság a költségvetési tervezetet az Európai Unió általános költségvetés-tervezetével együtt megküldi a Parlamentnek és a Tanácsnak (költségvetési hatóság).
(5) A költségvetési tervezet alapján a Bizottság az Európai Unió általános költségvetésének tervezetében feltünteti a létszámtervre való tekintettel szükségesnek ítélt előirányzatokat, valamint az általános költségvetést terhelő támogatás összegét, amelyet az EUMSz. 313. és 314. cikkével összhangban a költségvetési hatóság elé terjeszt.
(6) A költségvetési hatóság jóváhagyja a Támogatási Hivatal támogatására szánt költségvetési előirányzatot.
(7) A költségvetési hatóság elfogadja a Támogatási Hivatal létszámtervét.
(8) A Támogatási Hivatal költségvetését az igazgatótanács fogadja el. A költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. A költségvetést szükség esetén megfelelően ki kell igazítani.
(9) Az igazgatótanács a lehető leghamarabb értesíti a költségvetési hatóságot az olyan projektek megvalósítására irányuló szándékáról, amelyek jelentős pénzügyi hatást gyakorolhatnak a költségvetés finanszírozására, és különösen az olyan, ingatlannal kapcsolatos projektekről, mint például épületek bérbevétele vagy megvásárlása. Erről tájékoztatja a Bizottságot.
(10) Ha a költségvetési hatóság valamely ága jelezte a véleményezésre irányuló szándékát, véleményét a projektről szóló értesítés időpontját követő hat héten belül megküldi az igazgatótanácsnak.
35. cikk
A költségvetés végrehajtása
(1) A Támogatási Hivatal költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre.
(2) Az ügyvezető igazgató évente megküld a költségvetési hatóságnak minden, az értékelési eljárás eredménye szempontjából lényeges információt.
36. cikk
A beszámoló bemutatása és mentesítés
(1) Minden lezárt pénzügyi évet követően március 1-jéig a Támogatási Hivatal számvitelért felelős tisztviselője közli a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjével az előzetes elszámolást az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról és pénzgazdálkodásáról szóló jelentéssel együtt. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a költségvetési rendelet 128. cikkének megfelelően konszolidálja az intézmények és decentralizált szervek előzetes beszámolóját.
(2) A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi évet követően március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek a Támogatási Hivatal előzetes elszámolását az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtására és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentéssel együtt. A pénzügyi év költségvetésének végrehajtására és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentést az Európai Parlament és a Tanács részére is meg kell küldeni.
(3) A Támogatási Hivatal előzetes elszámolására vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően az ügyvezető igazgató saját felelősségére - a költségvetési rendelet 129. cikkének megfelelően - elkészíti a Támogatási Hivatal végleges elszámolását, és azt véleményezésre benyújtja az igazgatótanácshoz.
(4) Az igazgatótanács véleményt nyilvánít a Támogatási Hivatal végleges elszámolásáról.
(5) Az ügyvezető igazgató a végleges elszámolást minden pénzügyi évet követően július 1-jéig az igazgatótanács véleményével együtt megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.
(6) A végleges elszámolást közzé kell tenni.
(7) Az ügyvezető igazgató szeptember 30-ig válaszol a Számvevőszéknek az általa tett észrevételekre. Ezt a választ az igazgatótanácsnak is megküldi.
(8) A költségvetési rendelet 146. cikke (3) bekezdésének megfelelően az ügyvezető igazgató az Európai Parlament részére, annak kérésére megküld minden olyan információt, amely az adott pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához szükséges.
(9) Az Európai Parlament a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján eljárva az n + 2. év május 15. előtt mentesíti az ügyvezető igazgatót az n. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.
37. cikk
Pénzügyi szabályzat
A Támogatási Hivatalra alkalmazandó pénzügyi szabályzatot a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács fogadja el. E szabályzat nem térhet el az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettől (11), kivéve ha az ilyen eltérést a Támogatási Hivatal működése kifejezetten szükségessé teszi, és a Bizottság ahhoz előzetes hozzájárulását adta.
6. FEJEZET
A SZEMÉLYI ÁLLOMÁNYRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK
38. cikk
Személyi állomány
(1) A 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben (12) megállapított, az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata, az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (személyzeti szabályzat), valamint e személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazásához az Európai Unió intézményei által közösen elfogadott szabályok vonatkoznak a Támogatási Hivatal személyi állományára, beleértve az ügyvezető igazgatót is.
(2) Az igazgatótanács, egyetértésben a Bizottsággal, elfogadja a személyzeti szabályzat 110. cikkében említett szükséges végrehajtási rendelkezéseket.
(3) A Támogatási Hivatal saját alkalmazottai tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek által a kinevezéssel megbízott és a szerződések megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket.
(4) Az igazgatótanács rendelkezéseket fogad el, amelyek lehetővé teszik a tagállamokból kiküldött nemzeti szakértők alkalmazását a Támogatási Hivatalon belül.
39. cikk
Kiváltságok és mentességek
Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet kell alkalmazni a Támogatási Hivatal és személyzete tekintetében.
7. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
40. cikk
Jogállás
(1) A Támogatási Hivatal uniós szerv. Jogi személyiséggel rendelkezik.
(2) Valamennyi tagállamban a Támogatási Hivatal a legteljesebb jogképességgel rendelkezik, amellyel jogszabályaik értelmében jogi személy rendelkezhet. A Támogatási Hivatal különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és elidegeníthet, és bíróság előtt eljárhat.
(3) A Támogatási Hivatalt ügyvezető igazgatója képviseli.
41. cikk
Nyelvhasználat
(1) A Támogatási Hivatal tekintetében az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló, 1958. április 15-i 1. rendeletben (13) megállapított rendelkezéseket kell alkalmazni.
(2) Az EUMSz. 342. cikke értelmében hozott döntések sérelme nélkül a Támogatási Hivatal tevékenységéről szóló éves általános jelentést és a Hivatalnak a 29. cikk (1) bekezdésének c) és f) pontjában említett éves munkaprogramját az Unió intézményeinek minden hivatalos nyelvén el kell készíteni.
(3) A Támogatási Hivatal működéséhez szükséges fordítási munkákat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja végzi.
42. cikk
Hozzáférés a dokumentumokhoz
(1) A Támogatási Hivatal birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK rendeletet kell alkalmazni.
(2) Az igazgatótanács az első ülése napjától számított hat hónapon belül elfogadja az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat.
(3) A Támogatási Hivatal által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikkével összhangban hozott döntések ellen az EUMSz. 228. illetve 263. cikkében meghatározott feltételek szerint az ombudsmannál panasszal, illetve az Európai Unió Bíróságánál jogorvoslattal lehet élni.
(4) A személyes jellegű adatok Támogatási Hivatal általi feldolgozására a 45/2001/EK rendelet alkalmazandó.
43. cikk
A minősített információk és a nem minősített érzékeny információk védelmére vonatkozó biztonsági szabályok
(1) A Támogatási Hivatal a Bizottság eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat (14) biztonságra vonatkozó elveit alkalmazza, többek között a minősített információk cseréjére, feldolgozására és tárolására vonatkozó rendelkezéseket.
(2) A Támogatási Hivatal a Bizottság által elfogadott és végrehajtott, a nem minősített érzékeny adatok kezelésére vonatkozó biztonsági elveket is alkalmazza.
44. cikk
Csalás elleni küzdelem
(1) A csalás, a korrupció és más jogellenes cselekmények elleni küzdelem érdekében az 1073/1999/EK rendelet korlátozás nélkül alkalmazandó.
(2) A Támogatási Hivatal csatlakozik az 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz, és haladéktalanul kiadja a Hivatal valamennyi alkalmazottját érintő megfelelő rendelkezéseket.
(3) A finanszírozással kapcsolatos döntések, valamint az azokból eredő végrehajtási megállapodások és eszközök kifejezetten rendelkeznek arról, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség esetén helyszíni ellenőrzést végezhet a Támogatási Hivatal finanszírozásából részesülőknél, valamint az annak szétosztásáért felelős közvetítőknél.
45. cikk
Felelősség
(1) A Támogatási Hivatal szerződéses felelősségére a szóban forgó szerződésre alkalmazandó jog az irányadó.
(2) A Támogatási Hivatal által kötött szerződésben található bármilyen választottbírósági kikötés alapján az ítélkezés az Európai Unió Bíróságának hatáskörébe tartozik.
(3) A szerződésen kívüli felelősség esetében a tagállami jogszabályok közös alapelveivel összhangban a Támogatási Hivatal téríti meg a szervezeti egységei vagy az alkalmazottai által feladataik ellátása során okozott kárt.
(4) A (3) bekezdésben említett károk megtérítésével kapcsolatos jogvitákra az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel.
(5) Az alkalmazottaknak a Támogatási Hivatallal szembeni személyes felelősségét a rájuk alkalmazandó személyzeti szabályzatban meghatározott előírások szabályozzák.
46. cikk
Értékelés és felülvizsgálat
(1) Az igazgatótanács által a Bizottsággal egyetértésben adott megbízás alapján a Támogatási Hivatal legkésőbb 2014. június 19-ig megrendeli az elért eredményei független külső értékelését. Ez az értékelés kiterjed a Támogatási Hivatalnak a menekültügyi gyakorlati együttműködésre és a KEMR-re gyakorolt hatására. Az értékelés kellő figyelmet fordít a Támogatási Hivatal megbízatása során elért eredményekre, beleértve annak felmérését is, hogy szükséges-e további intézkedéseket hozni a tényleges szolidaritás, valamint a különösen nagy terhelésnek kitett tagállamokkal való közös felelősségvállalás biztosítására. Az értékelés megvizsgálja különösen a Támogatási Hivatal feladatainak esetleges kiigazítási szükségét, beleértve egy ilyen módosítás pénzügyi következményeit valamint azt, hogy az irányítási szerkezet megfelelő-e a Támogatási Hivatal feladatainak teljesítéséhez. Az értékelés figyelembe veszi az érdekelt felek véleményét mind uniós, mind nemzeti szinten.
(2) Az igazgatótanács a Bizottsággal egyetértésben dönt a jövőbeni értékelések időpontjairól, figyelembe véve az (1) bekezdésben említett értékelés eredményeit.
47. cikk
Adminisztratív ellenőrzés
A Támogatási Hivatal felett az európai ombudsman ellenőrzést gyakorol az EUMSz. 228. cikkében meghatározott feltételek mellett.
48. cikk
Együttműködés Dániával
A Támogatási Hivatal megkönnyíti az operatív együttműködést Dániával, beleértve a tevékenységi körébe tartozó kérdésekben az információk és a legjobb gyakorlatok cseréjét is.
49. cikk
Harmadik és társult országokkal való együttműködés
(1) A Támogatási Hivatal munkájában megfigyelőként részt vehet Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc. Megállapodásokkal kell rendezni különösen ezen országoknak a Hivatal munkájában való részvétele jellegéről, mértékéről és módjáról. E rendelkezések tárgya különösen a Támogatási Hivatal által tett kezdeményezésekben való részvétel, a pénzügyi hozzájárulások és a személyzet. A személyzettel összefüggő kérdéseket illetően a fent említett rendelkezések minden körülmények között megfelelnek a személyzeti szabályzatnak.
(2) A Támogatási Hivatal a tevékenységi körébe tartozó kérdésekben és a feladatai teljesítéséhez szükséges mértékben, a Bizottsággal egyetértésben és megbízatása korlátain belül elősegíti a tagállamok és az (1) bekezdésben említettektől eltérő harmadik országok között az Unió külkapcsolati politikájának keretében folytatott operatív együttműködést, továbbá együttműködhet harmadik országok hatóságaival, amelyek az e rendelet által szabályozott szakmai kérdésekben hatáskörrel rendelkeznek, az e hatóságokkal az EUMSz. vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően kötött munkamegállapodások keretében.
50. cikk
Együttműködés az UNHCR-rel
A Támogatási Hivatal az e rendelet által szabályozott területeken az UNHCR-rel kötött munkamegállapodások keretében együttműködik az UNHCR-rel. A Támogatási Hivatal részéről az igazgatótanács dönt a munkamegállapodásokról, beleértve azok költségvetési vonzatait is.
Az igazgatótanács dönthet továbbá arról, hogy a Támogatási Hivatal rendelkezésre bocsáthat pénzügyi forrásokat az UNHCR költségeinek fedezésére olyan tevékenységek tekintetében, amelyek nem szerepelnek a munkamegállapodásokban. E pénzügyi források rendelkezésre bocsátása a Támogatási Hivatal és az UNHCR között létrejött és az e cikkben, valamint a 2. cikk (5) bekezdésében, az 5. cikkben, a 9. cikk (1) bekezdésében, a 25. cikk (4) bekezdésében, és a 32. cikk (2) bekezdésében meghatározott kiemelt együttműködési kapcsolatok keretébe illeszkednek. A 2343/2002/EK, Euratom rendelet 75. cikkének megfelelően a költségvetési rendelet és annak végrehajtási szabályai alkalmazandók.
51. cikk
Konzultációs fórum
(1) A Támogatási Hivatal szoros párbeszédet folytat a menekültügyi politika területén működő helyi, regionális, nemzeti, európai vagy nemzetközi szintű, érintett civil társadalmi szervezetekkel és vonatkozó hatáskörrel rendelkező hatóságokkal, és e célból konzultációs fórumot hoz létre.
(2) A konzultációs fórum létrehozza az információcsere és az ismeretek megosztásának kereteit. Biztosítja, hogy szoros párbeszéd legyen a Támogatási Hivatal és az érintett érdekeltek között.
(3) A konzultációs fórum az (1) bekezdésnek megfelelően nyitott az érdekelt felek számára. A Támogatási Hivatal a munkája prioritásaként azonosított területekhez kapcsolódó különös igényeinek megfelelően a konzultációs fórum tagjaihoz fordulhat.
Az UNHCR hivatalból tagja a konzultációs fórumnak.
(4) A Támogatási Hivatal különösen az alábbiakra kéri fel a konzultációs fórumot:
a)
javaslatok intézése az igazgatótanácshoz a 29. cikk (1) bekezdésének f) pontja szerint elfogadandó éves munkaprogramra vonatkozóan;
b)
az információ-visszacsatolás biztosítása az igazgatótanács részére, és nyomonkövetési intézkedések javaslata számára a 29. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett éves jelentést, valamint a 12. cikk (1) bekezdésében említett uniós menekültügyi helyzetről szóló éves jelentést illetően; és
c)
a Támogatási Hivatal munkájához kapcsolódó konferenciák, szemináriumok és ülések eredményeinek és ajánlásainak az ügyvezető igazgatóhoz és az igazgatótanácshoz való eljuttatása.
(5) A konzultációs fórum évente legalább egyszer ülésezik.
52. cikk
Együttműködés a Frontex-xel, az FRA-val, uniós szervekkel, illetve a nemzetközi szervezetekkel
A Támogatási Hivatal együttműködik a tevékenységi köréhez kapcsolódó tevékenységeket folytató uniós szervekkel és különösen a Frontex-xel és az FRA-val, valamint a nemzetközi szervezetekkel az e rendelet által szabályozott területeken az e szervekkel kötött munkamegállapodások keretében, az EUMSz. rendelkezéseinek és az e szervek hatáskörére vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően.
Az együttműködés lehetővé teszi az érintett szervek közötti szinergiák megteremtését, valamint a munka megkettőzésének elkerülését a különböző szervek megbízatása szerint végzett tevékenységekben.
53. cikk
A székhelymegállapodás és a működési feltételek
A Támogatási Hivatal fogadó tagállambeli elhelyezéséhez szükséges rendelkezéseket, a fogadó tagállam által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre, továbbá a Támogatási Hivatal ügyvezető igazgatójára, az igazgatótanács tagjaira, valamint a Támogatási Hivatal személyi állományára és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó különös szabályokat a Támogatási Hivatal és a fogadó tagállam által - az igazgatótanács jóváhagyását követően - kötött székhelymegállapodás rögzíti. A fogadó tagállam a lehető legjobb körülményeket biztosítja ahhoz, hogy a Támogatási Hivatal megfelelően működhessen, ideértve a többnyelvű, európai irányultságú iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési összeköttetéseket is.
54. cikk
A Támogatási Hivatal működésének kezdete
A Támogatási Hivatal legkésőbb 2011. június 19. kezdi meg teljes körű működését.
Mindaddig, amíg a Támogatási Hivatal nem rendelkezik a saját költségvetésének végrehajtásához szükséges működési kapacitással, a Bizottság felelős a Támogatási Hivatal létrehozásáért és kezdeti működtetéséért.
Ennek érdekében:
-
mindaddig, amíg az ügyvezető igazgató az igazgatótanács általi, a 30. cikkben meghatározott feltételekkel történő kinevezését követően el nem foglalja hivatalát, a rá ruházott feladatkört - ideiglenes igazgatói minőségben - a Bizottság egy tisztviselője gyakorolhatja;
-
a Támogatási Hivatalra ruházott feladatokat - az ideiglenes igazgató vagy az ügyvezető igazgató felelősségével - a Bizottság tisztviselői láthatják el.
Az ideiglenes igazgató az igazgatótanács jóváhagyásával engedélyezheti a Támogatási Hivatal költségvetésében előirányzott kifizetéseket, és szerződéseket köthet, többek között személyi állomány felvételére a Támogatási Hivatal létszámtervének elfogadását követően.
55. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban a Szerződéseknek megfelelően.
Kelt Strasbourgban, 2010. május 19-én.