РЕШЕНИЕ НА ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ
от 13 октомври 2011 година
относно функцията и мандата на служителя по изслушването в някои производства по конкуренция
(текст от значение за ЕИП)
(2011/695/ЕС)
ПРЕДСЕДАТЕЛЯТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за Европейския съюз,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство,
като взе предвид Процедурния правилник на Комисията (1), и по-специално член 22 от него,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно системата за правоприлагане в областта на конкуренцията, установена по силата на Договора за функционирането на Европейския съюз (по-долу „Договора“), Комисията разследва и решава дела чрез административни решения, които подлежат на съдебния контрол, упражняван от Съда на Европейския съюз (по-долу „Съда“).
(2)
Комисията трябва да води своите производства по конкуренция по справедлив, безпристрастен и обективен начин и да направи необходимото процесуалните права на засегнатите страни да бъдат спазени, както е определено в Регламент (ЕО) № 1/2003 на Съвета от 16 декември 2002 г. относно изпълнението на правилата за конкуренция, предвидени в членове 81 и 82 от Договора (2), Регламент (ЕО) № 139/2004 на Съвета от 20 януари 2004 г. относно контрола върху концентрациите между предприятия (Регламента за сливанията) (3), Регламент (ЕО) № 773/2004 на Комисията от 7 април 2004 г. относно водените от Комисията производства съгласно членове 81 и 82 от Договора за ЕО (4) и Регламент (ЕО) № 802/2004 на Комисията от 7 април 2004 г. за прилагане на Регламент (ЕО) № 139/2004 на Съвета за контрола върху концентрациите между предприятията (5), както и в съответната съдебна практика на Съда. По-специално правото на засегнатите страни да бъдат изслушани преди вземането на индивидуално решение, което ги засяга неблагоприятно, представлява основно право в законодателството на Европейския съюз, признато в Хартата на основните права, и по-специално член 41 от нея (6).
(3)
За да бъде гарантирано ефективното упражняване на процесуалните права на засегнатите страни, на другите засегнати страни по смисъла на член 11, буква б) от Регламент (ЕО) № 802/2004 („други засегнати страни“), на жалбоподателите по смисъла на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1/2003 („жалбоподатели“) и на лица, различни от посочените в членове 5 и 11 от Регламент (ЕО) № 773/2004 и трети лица по смисъла на член 11 от Регламент (ЕО) № 802/2004 („трети лица“), участващи в производства по конкуренция, отговорността за това тези права да бъдат зачитани следва да бъде възложена на независимо лице с опит по въпросите на конкуренцията, което притежава необходимата почтеност, за да допринесе за обективността, прозрачността и ефективността на тези производства.
(4)
За тази цел през 1982 г. Комисията създаде функцията на служител по изслушването и я преразгледа в Решение 94/810/ЕОВС на Комисията, ЕО от 12 декември 1994 г. относно мандата на служителите по изслушването в производства по конкуренция пред Комисията (7) и в Решение 2001/462/ЕО, ЕОВС на Комисията от 23 май 2001 г. относно мандата на служителите по изслушването в някои производства по конкуренция (8). Вече е необходимо ролята на служителя по изслушването да бъде пояснена и допълнително засилена и да се адаптира мандатът на служителя по изслушването с оглед на развитието на правото по конкуренция на Съюза.
(5)
Функцията на служителя по изслушването се възприема най-общо като важен принос към производствата по конкуренция пред Комисията благодарение на независимостта и експертните познания, които служителите по изслушването внасят в тези производства. С цел да се гарантира постоянната независимост на служителя по изслушването спрямо Генерална дирекция „Конкуренция“ той следва да бъде прикрепен по административни съображения към члена на Комисията, който отговаря конкретно за конкуренцията.
(6)
Служителят по изслушването следва да бъде назначен в съответствие с правилата, определени в Правилника за длъжностните лица и условията за работа на другите служители на Европейския съюз. Съгласно тези правила е възможно да бъдат взети предвид и кандидати, които не са длъжностни лица на Комисията. Следва да се гарантира прозрачност по отношение на назначаването, неговото прекратяване и прехвърлянето на служителите по изслушването.
(7)
Комисията може да назначи един или повече служители по изслушването и следва да осигури помощен персонал за тях. Когато служителят по изслушването счита, че съществува конфликт на интереси при изпълнението на неговите или нейните функции, служителят по изслушването следва да спре работата си по съответното дело. Ако служителят по изслушването е възпрепятстван, неговата или нейната роля следва да се изпълнява от друг служител по изслушването.
(8)
Служителят по изслушването следва да действа като независим арбитър, който се стреми да решава въпросите, засягащи ефективното упражняване на процесуалните права на засегнатите страни, на другите засегнати страни, жалбоподателите или заинтересованите трети лица, когато такива въпроси не могат да бъдат решени чрез предварителни контакти със службите на Комисията, които отговарят за провеждането на производства по конкуренция, при които трябва да се спазват тези процесуални права.
(9)
Мандатът на служителя по изслушването в производства по конкуренция следва да бъде определен по такъв начин, че да гарантира ефективното упражняване на процесуалните права в рамките на производства пред Комисията по членове 101 и 102 от Договора и Регламент (ЕО) № 139/2004, и по-специално на правото на изслушване.
(10)
За да бъде засилена неговата роля, на служителя по изслушването следва да бъде възложена функцията да гарантира ефективното упражняване на процесуалните права на предприятията и на сдруженията на предприятия в контекста на правомощията за разследване, дадени на Комисията съгласно глава V от Регламент (ЕО) № 1/2003, както и съгласно член 14 от Регламент (ЕО) № 139/2004, който оправомощава Комисията да налага глоби на предприятията и на сдруженията на предприятия. Освен това на служителя по изслушването следва да бъдат възложени специфични функции по време на фазата на разследване по отношение на: претенциите за поверителност на отношенията между адвокати и клиенти, принципа за забрана на самоуличаването, крайните срокове за отговор на решения, чрез които се изисква информация съгласно член 18, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1/2003, както и по отношение на правото на предприятията и на сдруженията на предприятия, предмет на мярка за разследване от страна на Комисията съгласно глава V от Регламент (ЕО) № 1/2003, да бъдат информирани за техния процесуален статут, а именно дали подлежат на разследване и, ако е така, за предмета и целта на това разследване. При оценяването на претенции, свързани с принципа за забрана на самоуличаването, служителят по изслушването може да прецени дали претенциите на предприятията за защита са явно неоснователни и направени единствено с цел забавяне.
(11)
Служителят по изслушването следва да е в състояние да улесни вземането на решения относно твърдения, че даден документ се ползва със защита на поверителността на отношенията между адвокати и клиенти. За тази цел, ако предприятието или сдружението на предприятия, което претендира за поверителност, даде съгласието си, служителят по изслушването ще бъде допуснат да разгледа съответния документ и да направи подходяща препоръка, като се позове на приложимата съдебна практика на Съда.
(12)
Служителят по изслушването следва да отговаря за вземането на решението дали трето лице доказва достатъчен интерес, за да бъде изслушано. По принцип следва да се счита, че сдруженията на потребители, които подават заявления за изслушване, имат достатъчен интерес, когато производството засяга продукти или услуги, използвани от крайните потребители, или продукти или услуги, които пряко се влагат в такива продукти или услуги.
(13)
Служителят по изслушването следва да реши дали да допусне жалбоподателите и заинтересованите трети лица до устно изслушване, като взема предвид приноса, който те могат да направят за изясняването на съответните факти по делото.
(14)
Правото на изслушване на засегнатите страни преди да бъде взето окончателно решение, което засяга неблагоприятно техните интереси, е гарантирано чрез правото им да отговорят писмено на предварителната позиция на Комисията, както е определено в изложението на възраженията, и правото им да изложат своите аргументи, ако поискат това, по време на устното изслушване. С цел ефективно упражняване на тези права, страните, до които е адресирано изложението на възраженията, имат право на достъп до преписката по разследването на Комисията.
(15)
За да бъде гарантирано ефективното упражняване на правата на защита на страните, до които е адресирано изложение на възражения, служителят по изслушването следва да гарантира разрешаването на споровете относно достъпа до преписката или относно защитата на търговските тайни и друга поверителна информация между тези страни и Генерална дирекция „Конкуренция“ на Комисията. При извънредни обстоятелства служителят по изслушването може да спре отчитането на срока, в който адресатът на изложението на възражения следва да отговори на това изложение, докато бъде разрешен спорът относно достъпа до преписката, при условие че адресатът не е в състояние да отговори в предоставения му срок и удължаването на този срок няма да представлява адекватно решение към този момент.
(16)
За да бъде гарантирано ефективното упражняване на процесуалните права, като същевременно се спазват законните интереси по отношение на поверителността, служителят по изслушването следва, когато е уместно, да може да разпореди специални мерки за предоставяне на достъп до преписката на Комисията. По-специално служителят по изслушването следва да разполага с правомощието да реши части от преписката да бъдат достъпни по ограничен начин за страната, която иска достъп, например като бъде ограничен броят или категорията на лицата с достъп и като бъде ограничено използването на информацията, до която се получава достъп.
(17)
Служителят по изслушването следва да бъде отговорен за вземане на решения по искания за удължаване на срокове, определени за отговор на изложение на възражения, на допълнително изложение на възражения или на писмо с изложение на фактите, или за удължаване на сроковете, в рамките на които другите засегнати страни, жалбоподателите или заинтересованите лица могат да правят коментари в случай на несъгласие между някое от тези лица и Генерална дирекция „Конкуренция“.
(18)
Служителят по изслушването следва да насърчава ефективността на устното изслушване, inter alia като взема всички подходящи подготвителни мерки своевременно преди изслушването, включително разпространението на неокончателен списък с участниците и предварителен дневен ред.
(19)
Устното изслушване позволява на страните, до които Комисията е адресирала изложение на възражения, и на другите засегнати страни да продължат да упражняват своето право на изслушване, като представят устно своите аргументи пред Комисията, която следва да бъде представлявана от Генерална дирекция „Конкуренция“, както и от други служби, допринасящи за изготвянето на решението на Комисията. То следва да осигурява допълнителна възможност да се гарантира, че всички релевантни факти са изяснени в максимална степен, независимо дали са благоприятни или не за засегнатите страни, включително фактическите елементи, свързани с тежестта и продължителността на предполагаемото нарушение. Устното изслушване следва също да позволи на страните да представят своите аргументи по въпроси, които могат да имат значение за евентуалното налагане на глоби.
(20)
За да гарантира ефективността на устните изслушвания, служителят по изслушването може да позволи на страните, до които е адресирано изложение на възражения, на другите засегнати страни, жалбоподателите, другите лица, поканени на изслушването, службите на Комисията и органите на държавите-членки да задават въпроси по време на изслушването. Устното изслушване не следва да бъде публично, за да се гарантира, че всички участници могат да се изказват свободно. Поради това информацията, разкрита по време на изслушването, следва да се използва единствено за целите на съдебни и/или административни производства за прилагане на членове 101 и 102 от Договора. Когато това се оправдава с цел защита на търговски тайни и друга поверителна информация, служителят по изслушването следва да може да изслуша лица на заседание при закрити врати.
(21)
Страните по производството, които предлагат да поемат ангажименти съгласно член 9 от Регламент (ЕО) № 1/2003, както и страните, които участват в процедури за постигане на споразумение при дела за картели съгласно член 10а от Регламент (ЕО) № 773/2004, следва да могат да се свържат със служителя по изслушването във връзка с ефективното упражняване на своите процесуални права.
(22)
Служителят по изслушването следва да докладва за спазването на ефективното упражняване на процесуалните права през цялата продължителност на производствата по конкуренция. Освен това и независимо от неговата функция да докладва, служителят по изслушването следва също така да е в състояние да представи констатациите си относно напредъка и обективността на производството и по този начин да допринесе за това, производствата по конкуренция да приключват въз основа на разумна оценка на всички релевантни факти.
(23)
Когато разкрива информация за физически лица, служителят по изслушването следва да обърне внимание, по-специално, на Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защитата на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (9).
(24)
Решение 2001/462/ЕО, ЕОВС следва да бъде отменено,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
ГЛАВА 1
РОЛЯ, НАЗНАЧАВАНЕ И ЗАДЪЛЖЕНИЯ НА СЛУЖИТЕЛЯ ПО ИЗСЛУШВАНЕТО
Член 1
Служител по изслушването
1. В производствата по конкуренция се назначават един или повече служители по изслушването, чиито правомощия и функции са определени в настоящото решение.
2. Служителят по изслушването гарантира ефективното упражняване на процесуалните права през цялата продължителност на производствата по конкуренция пред Комисията за целите на прилагането на членове 101 и 102 от Договора и съгласно Регламент (ЕО) № 139/2004(по-долу „производства по конкуренция“).
Член 2
Назначаване, прекратяване на назначението и заместване
1. Комисията назначава служителя по изслушването. Назначаването се публикува в Официален вестник на Европейския съюз. Всяко прекъсване, прекратяване на назначение или прехвърляне на служител по изслушването подлежи на мотивирано решение на Комисията. Това решение се публикува в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Служителят по изслушването се прикрепя по административни съображения към члена на Комисията, отговарящ конкретно за конкуренцията (по-долу „компетентния член на Комисията“).
3. Когато служителят по изслушването не е в състояние да изпълнява задълженията си, неговата роля се поема от друг служител по изслушването. Ако нито един служител по изслушването не е в състояние да изпълни задълженията си, когато е уместно и след консултация със служителя по изслушването, компетентният член на Комисията определя друг компетентен служител на Комисията, който не е свързан със съответното дело, за да изпълни задълженията на служителя по изслушването.
4. В случай на действителен или потенциален конфликт на интереси служителят по изслушването се въздържа от предприемане на действия по дадено дело. Прилага се параграф 3.
Член 3
Начин на функциониране
1. При изпълнение на своите функции служителят по изслушването действа по независим начин.
2. При изпълнение на своите функции служителят по изслушването взема предвид необходимостта от ефективно прилагане на правилата в областта на конкуренцията в съответствие с действащото законодателство на Съюза и с принципите, установени от Съда.
3. При изпълнение на своите функции служителят по изслушването има достъп до всички преписки, свързани с производствата по конкуренция пред Комисията съгласно членове 101 и 102 от Договора и съгласно Регламент (ЕО) № 139/2004.
4. Служителят по изслушването трябва да бъде информиран от директора, отговарящ за разследването на делото в Генерална дирекция „Конкуренция“ (по-долу „отговорния директор“) относно развитието на процедурата.
5. Служителят по изслушването може да представи констатациите си на компетентния член на Комисията по всеки въпрос, възникнал при всяко производство по конкуренция на Комисията.
6. Ако служителят по изслушването даде обосновани препоръки на компетентния член на Комисията или вземе решения, както е предвидено в настоящото решение, служителят по изслушването предоставя копие от тези документи на отговорния директор и на правната служба на Комисията.
7. Всеки въпрос, свързан с ефективното упражняване на процесуалните права на засегнатите страни, другите засегнати страни по смисъла на член 11, буква б) от Регламент (ЕО) № 802/2004 (по-долу „други засегнати страни“), жалбоподателите по смисъла на член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1/2003 (по-долу „жалбоподатели“) и заинтересованите трети лица по смисъла на член 5 от настоящото решение, участващи в такова производство, първо се повдига пред Генерална дирекция „Конкуренция“ от тези лица. Ако въпросът не бъде решен, той може да бъде отнесен до служителя по изслушването, за да бъде направена независима оценка. Исканията, свързани с мярка, за която е предвиден краен срок, трябва да се правят своевременно в рамките на първоначалния срок.
ГЛАВА 2
РАЗСЛЕДВАНЕ
Член 4
Процесуални права във фазата на разследване
1. Служителят по изслушването гарантира ефективното упражняване на процесуалните права, които възникват в контекста на упражняването на правомощията на Комисията за разследване съгласно глава V от Регламент (ЕО) № 1/2003 и по време на производството, което може да доведе до налагане на глоби съгласно член 14 от Регламент (ЕО) № 139/2004.
2. По-специално служителят по изслушването има следните функции, при спазване на член 3, параграф 7:
а)
Предприятията или сдруженията на предприятия могат да поискат от служителя по изслушването да разгледа твърдения, че документ, изискан от Комисията в изпълнение на правомощията, които са ѝ предоставени съгласно член 18, член 20 или член 21 от Регламент (ЕО) № 1/2003, при проверките съгласно член 13 от Регламент (ЕО) № 139/2004 или в контекста на мерки за разследване в производство, което може да доведе до налагане на глоби съгласно член 14 от Регламент (ЕО) № 139/2004 и чието съдържание не е разкрито на Комисията, се ползва със защита на поверителността на отношенията между адвокати и клиенти по смисъла на съдебната практика на Съда. Служителят по изслушването може да разгледа въпроса единствено ако предприятието или сдружението на предприятия, което прави такова твърдение, се съгласи служителят по изслушването да прегледа информацията, за която се твърди, че се ползва със защита на поверителността на отношенията между адвокати и клиенти, както и свързани с нея документи, които са необходими според служителя по изслушването за въпросния преглед. Без да разкрива потенциалното поверително съдържание на информацията, служителят по изслушването съобщава своето предварително мнение на отговорния директор и на засегнатото предприятие или сдружение на предприятия и може да предприеме подходящите мерки, за да насърчи постигането на взаимно приемливо решение. Ако не бъде постигнато решение, служителят по изслушването може да изготви обоснована препоръка до компетентния член на Комисията, без да разкрива потенциалното поверително съдържание на документа. Страната, която претендира за поверителност, получава копие от тази препоръка.
б)
Когато адресатът на искане за предоставяне на информация по силата на член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1/2003 откаже да отговори на въпрос, поставен в такова искане, като се позове на принципа за забрана на самоуличаването, както е определено от съдебната практика на Съда, той може своевременно да отнесе въпроса до служителя по изслушването, след като искането е получено. В съответните случаи и предвид необходимостта да се избегне ненужно забавяне на производството служителят по изслушването може да направи обоснована препоръка относно това дали е приложим принципът за забрана на самоуличаването и да информира отговорния директор за направените заключения, които трябва да бъдат взети предвид в случай на взето впоследствие решение по силата на член 18, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1/2003. Адресатът на искането получава копие от обоснованата препоръка.
в)
Когато адресатът на решение за предоставяне на информация, отправено по силата на член 18, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1/2003, счита, че определеният срок за отговор е твърде кратък, той може своевременно да отнесе въпроса до служителя по изслушването преди изтичането на първоначално определения срок. Служителят по изслушването решава дали срокът следва да бъде удължен, като взема предвид продължителността и сложността на искането за предоставяне на информация и нуждите на разследването.
г)
Предприятията или сдруженията на предприятия, предмет на мярка за разследване от страна на Комисията съгласно глава V от Регламент (ЕО) № 1/2003, имат право да бъдат информирани за своя процесуален статут, а именно дали подлежат на разследване и, ако това е така, да се запознаят с предмета и целта на това разследване. Ако предприятие или сдружение на предприятия счита, че не е било правилно информирано от Генерална дирекция „Конкуренция“ за своя процесуален статут, то може да отнесе въпроса до служителя по изслушването с цел вземане на решение. Служителят по изслушването взема решение Генерална дирекция „Конкуренция“ да информира предприятието или сдружението на предприятия, отправило искането, относно техния процесуален статут. Това решение се съобщава на предприятието или сдружението на предприятия, отправило искането.
ГЛАВА 3
ЗАЯВЛЕНИЯ ЗА ИЗСЛУШВАНЕ
Член 5
Заинтересовани трети лица
1. Заявленията за изслушване от трети лица, различни от посочените в членове 5 и 11 от Регламент (ЕО) № 773/2004 и трети лица по смисъла на член 11 от Регламент (ЕО) № 802/2004 („трети лица“), се подават в съответствие с член 13, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 773/2004 и член 16 от Регламент (ЕО) № 802/2004. Заявленията се подават в писмен вид и в тях се уточнява интереса на заявителя от изхода на процедурата.
2. След консултация с отговорния директор служителят по изслушването решава дали трети лица да бъдат изслушани. Когато извършва оценка дали трето лице доказва достатъчен интерес, служителят по изслушването взема предвид дали и до каква степен заявителят е достатъчно засегнат от поведението, обект на производството по конкуренция, или дали заявителят отговаря на изискванията на член 18, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 139/2004.
3. Когато служителят по изслушването счита, че даден заявител не е доказал достатъчен интерес да бъде изслушан, той информира заявителя писмено за своите основания. На заявителя се определя срок, в който да изложи своето становище в писмен вид. Ако заявителят изложи своето становище в писмен вид в рамките на срока, определен от служителя по изслушването, и то не доведе до различна оценка, тази констатация се отбелязва в мотивирано решение, което се съобщава на заявителя.
4. Служителят по изслушването съобщава на страните по производството по конкуренция идентичността на заинтересованите трети лица, които ще бъдат изслушани, от момента на откриването на производството съгласно член 11, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 1/2003 или член 6, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕО) № 139/2004, освен ако такова разкриване би навредило значително на физическо лице или предприятие.
Член 6
Право на устно изслушване, участие на жалбоподатели и трети лица в устното изслушване
1. По искане на страните, до които Комисията е адресирала изложение на възражения или други засегнати страни, служителят по изслушването провежда устно изслушване, така че тези страни да могат да доразвият своите аргументи, представени в писмените бележки.
2. Когато е уместно и след консултация с отговорния директор, служителят по изслушването може да реши да предостави възможност на жалбоподателите и заинтересованите трети лица по смисъла на член 5 да изразят своите становища на устното изслушване на страните, за които е издадено изложение на възражения, при условие че са заявили това в своите писмени коментари. Служителят по изслушването може да покани и представители на органите по конкуренция от трети държави да присъстват на устното изслушване като наблюдатели в съответствие със споразуменията, сключени между Съюза и трети държави.
ГЛАВА 4
ДОСТЪП ДО ПРЕПИСКАТА, ПОВЕРИТЕЛНОСТ И ТЪРГОВСКИ ТАЙНИ
Член 7
Достъп до преписката и достъп до документи и информация
1. Когато страна, която е упражнила своето право на достъп до преписката, има основание да счита, че Комисията разполага с документи, които не са били разкрити пред нея и че тези документи са необходими за правилното упражняване на правото на изслушване, тя може да подаде обосновано искане за достъп до тези документи до служителя по изслушването, при спазване на член 3, параграф 7.
2. При спазване на член 3, параграф 7 другите засегнати страни, жалбоподателите и заинтересованите трети лица по смисъла на член 5 могат да подадат обосновано искане до служителя по изслушването при посочените по-долу обстоятелства:
а)
Други засегнати страни, които имат основание да считат, че не са били информирани за възраженията, адресирани до нотифициращите страни в съответствие с член 13, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 802/2004.
б)
Жалбоподател, който е бил информиран от Комисията за намерението ѝ да отхвърли жалба по силата на член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 773/2004 и който има основание да счита, че Комисията разполага с документи, които не са били разкрити пред него, и че тези документи са необходими за правилното упражняване на неговите права в съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 773/2004.
в)
Жалбоподател, който счита, че не е получил копие от неповерителната версия на изложението на възраженията в съответствие с член 6, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 773/2004 или че неповерителната версия на изложението на възраженията не е изготвена по начин, който му позволява да упражнява ефективно своите права с изключение на случаите, в които се прилага процедурата за постигане на споразумение.
г)
Заинтересовано трето лице по смисъла на член 5 от настоящото решение, което има основание да счита, че не е било информирано относно естеството и предмета на процедура в съответствие с член 13, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 773/2004 и член 16, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 802/2004. Същото се отнася за жалбоподател в случаите, в които се прилага процедурата за постигане на споразумение, който има основание да счита, че не е бил информиран относно естеството и предмета на процедурата в съответствие с член 6, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 773/2004.
3. Служителят по изслушването взема мотивирано решение по всяко искане, адресирано до него съгласно параграф 1 или параграф 2, и съобщава това решение на лицето, което е направило искането и на всяко друго лице, засегнато от процедурата.
Член 8
Търговски тайни и друга поверителна информация
1. Когато Комисията възнамерява да разкрие информация, която може да представлява търговска тайна или друга поверителна информация, притежавана от дадено предприятие или лице, Генерална дирекция „Конкуренция“ информира последното в писмен вид относно това намерение и основанията за него. Определя се краен срок, в рамките на който засегнатото предприятие или лице може да представи писмени коментари.
2. Когато засегнатото предприятие или лице възрази срещу разкриването на информацията, то може да отнесе въпроса до служителя по изслушването. Ако служителят по изслушването установи, че информацията може да бъде разкрита, тъй като не представлява търговска тайна или друга поверителна информация или тъй като е налице първостепенен интерес от нейното разкриване, това следва да бъде изложено в мотивирано решение, което се съобщава на засегнатото предприятие или лице. В решението се определя датата, след която информацията ще бъде разкрита. Тази дата не може да бъде по-рано от една седмица, считано от датата на уведомлението.
3. Параграфи 1 и 2 се прилагат mutatis mutandis към разкриването на информация чрез публикуване в Официален вестник на Европейския съюз.
4. Когато е уместно, с цел балансиране на ефективното упражняване на правата на защита на страната и законните интереси по отношение на поверителността, служителят по изслушването може да разреши на страната, която иска достъп, да бъдат предоставени ограничени части от преписката, които са абсолютно необходими за упражняването на правата на защита на страната, като подробностите се определят от служителя по изслушването.
ГЛАВА 5
УДЪЛЖАВАНЕ НА СРОКОВЕ
Член 9
Искане за удължаване на срокове
1. Ако адресат на изложение на възражения счита, че определеният срок за отговор на изложението на възражения е твърде кратък, той може да поиска удължаване на този срок посредством обосновано искане, адресирано до отговорния директор. Такова искане трябва да бъде направено своевременно преди изтичането на първоначалния срок при производствата съгласно членове 101 и 102 от Договора и най-малко пет работни дни преди изтичането на първоначалния срок при производствата съгласно Регламент (ЕО) № 139/2004. Ако такова искане не бъде удовлетворено или адресатът на изложението на възражения, който прави искането, не е съгласен с предоставеното удължаване, той може да отнесе въпроса за преразглеждане от служителя по изслушването преди изтичането на първоначалния срок. След като изслуша отговорния директор, служителят по изслушването решава дали е необходимо удължаване на срока, за да бъде позволено на адресата на изложението на възражения да упражни ефективно своето право на изслушване, като взема предвид и необходимостта да се избегне ненужно забавяне на производството. При производствата съгласно членове 101 и 102 от Договора служителят по изслушването взема предвид, наред с останалото, следните елементи:
а)
обема и сложността на преписката;
б)
дали адресатът на изложението на възражения, който прави искането, е имал предварителен достъп до информация;
в)
други обективни пречки, с които може да се сблъска адресатът на изложението на възражения, който прави искането, когато представя своите констатации.
За целите на оценката по буква а) от първа алинея, могат да бъдат взети предвид броят на нарушенията, предполагаемата продължителност на нарушението(ята), обемът и броят на документите, и обемът и сложността на експертните проучвания.
2. Ако другите засегнати страни, жалбоподателят или заинтересовано трето лице по смисъла на член 5 считат, че срокът за излагане на техните становища е твърде кратък, те могат да поискат удължаване на този срок посредством обосновано искане, адресирано до отговорния директор своевременно преди изтичането на първоначалния срок. Ако такова искане не бъде удовлетворено или другата засегната страна, жалбоподателят или заинтересованото трето лице не са съгласни с това решение, те могат да отнесат въпроса за преразглеждане от служителя по изслушването. След като изслуша отговорния директор, служителят по изслушването решава дали следва да бъде разрешено удължаване на срока.
ГЛАВА 6
УСТНО ИЗСЛУШВАНЕ
Член 10
Организация и функция
1. Служителят по изслушването организира и провежда изслушванията, предвидени в разпоредбите за прилагане на членове 101 и 102 от Договора и Регламент (ЕО) № 139/2004.
2. Устното изслушване се провежда от служителя по изслушването в условията на пълна независимост.
3. Служителят по изслушването гарантира, че изслушването е правилно проведено и допринася за обективността на самото изслушване и на всяко решение, взето впоследствие.
4. Служителят по изслушването гарантира, че устното изслушване предоставя достатъчна възможност на адресатите на изложение на възражения, другите засегнати страни, както и на жалбоподателите и заинтересованите трети лица по смисъла на член 5, които са допуснати до устното изслушване, да изложат своите становища по отношение на предварителните констатации на Комисията.
Член 11
Подготовка за устно изслушване
1. Служителят по изслушването е отговорен за подготовката на устното изслушване и взема всички подходящи мерки в това отношение. С цел да гарантира правилната подготовка на устното изслушване служителят по изслушването може, след консултация с отговорния директор, да предостави предварително на поканените на изслушването лица списък с въпросите, по които те се приканват да изложат становищата си. Освен това служителят по изслушването може да съобщи на лицата, поканени на изслушването, основните въпроси за разглеждане, като по-специално се вземат предвид фактите и въпросите, които адресатите на изложението на възражения, поискали устно изслушване, желаят да повдигнат.
2. За тази цел след консултация с отговорния директор служителят по изслушването може да проведе среща с лицата, поканени на изслушването, и, когато е уместно, със службите на Комисията с цел да подготви самото изслушване.
3. Служителят по изслушването може също така да поиска от лицата, поканени на изслушването, да го уведомят предварително в писмен вид относно основното съдържание на изявленията, които се очаква да направят.
4. Служителят по изслушването може да определи срок, в рамките на който всички лица, поканени на устното изслушване, трябва да представят списък на участниците, които ще присъстват от тяхно име. Служителят по изслушването предоставя този списък на всички лица, поканени на устното изслушване, своевременно преди датата на изслушването.
Член 12
Определяне на дата и час и провеждане
1. След консултация с отговорния директор служителят по изслушването определя датата, продължителността и мястото на провеждане на изслушването. Когато бъде поискано отлагане, служителят по изслушването решава дали да го разреши или не.
2. Служителят по изслушването решава дали да бъдат допуснати нови документи по време на изслушването и кои лица да бъдат изслушани от името на дадена страна.
3. Служителят по изслушването може да позволи на страните, до които е адресирано изложение на възражения, на другите засегнати страни, жалбоподателите, другите лица, поканени на изслушването, службите на Комисията и органите на държавите-членки да задават въпроси по време на изслушването. Служителят по изслушването може да позволи отговорът на даден въпрос да бъде даден в писмен вид в рамките на определен срок, доколкото на този въпрос по изключение не може да бъде отговорено цялостно или частично на устното изслушване. Такъв писмен отговор се разпространява до всички участници в устното изслушване, освен ако служителят по изслушването не реши друго с цел да защити правата на защита на адресата на изложение на възражения или търговските тайни или друга поверителна информация на дадено лице.
4. Когато необходимостта да се гарантира правото на изслушване го изисква, служителят по изслушването може, след консултация с отговорния директор, да предостави на засегнатите страни, другите засегнати страни, жалбоподателите или заинтересованите трети лица по смисъла на член 5 възможността да представят допълнителни писмени коментари след устното изслушване. Служителят по изслушването определя дата, до която може да се представя такава информация. Комисията не е длъжна да вземе предвид писмени коментари, получени след тази дата.
Член 13
Защита на търговските тайни и поверителност на устното изслушване
По принцип всяко лице се изслушва в присъствието на всички останали лица, поканени да присъстват на устното изслушване. Служителят по изслушването може също да реши да изслуша лицата отделно на заседание при закрити врати, като вземе под внимание техните законни интереси за защита на техните търговски тайни и друга поверителна информация.
ГЛАВА 7
МЕЖДИНЕН ДОКЛАД И ПРАВО ДА СЕ ПРАВЯТ КОНСТАТАЦИИ
Член 14
Междинен доклад и констатации
1. Служителят по изслушването предава междинен доклад на компетентния член на Комисията относно изслушването и заключенията, направени от него по отношение на ефективното упражняване на процесуалните права. Констатациите, съдържащи се в този доклад, се отнасят до процесуални въпроси, включително следното:
а)
оповестяването на документи и достъп до преписката;
б)
срокове за предоставяне на отговори на изложение на възражения;
в)
спазване на правото на изслушване;
г)
правилното провеждане на устното изслушване.
Копие от доклада се дава на генералния директор на Генерална дирекция „Конкуренция“, на отговорния директор и на другите компетентни служби на Комисията.
2. В допълнение към доклада, посочен в параграф 1, и отделно от него, служителят по изслушването може да изложи своите констатации по отношение на напредъка и безпристрастността на производството. По този начин служителят по изслушването се стреми да гарантира по-специално, че при подготовката на проекти за решения на Комисията надлежно се вземат предвид всички релевантни факти, независимо дали са благоприятни или неблагоприятни за засегнатите страни, включително фактическите елементи, релевантни за тежестта и продължителността на всяко нарушение. Такива констатации може да бъдат свързани, inter alia, с необходимостта от допълнителна информация, оттеглянето на определени възражения, формулирането на допълнителни възражения или предлагането на допълнителни мерки за разследване по силата на глава V от Регламент (ЕО) № 1/2003.
Генералният директор на Генерална дирекция „Конкуренция“, отговорният директор и правната служба се информират за тези констатации.
ГЛАВА 8
АНГАЖИМЕНТИ И СПОРАЗУМЕНИЯ
Член 15
Ангажименти и споразумения
1. Страните по производството, които предлагат да поемат ангажименти, за да преодолеят загрижеността, която Комисията е изразила по отношение на тях в своята предварителна оценка съгласно член 9 Регламент (ЕО) № 1/2003, могат да се свържат със служителя по изслушването на всеки етап от процедурата съгласно член 9, за да се гарантира ефективното упражняване на техните процесуални права.
2. За да се гарантира ефективното упражняване на техните процесуални права, страните по производството в дела за картели, които започват разговори за постигане на споразумение съгласно член 10а от Регламент (ЕО) № 773/2004, могат да се свържат със служителя по изслушването на всеки етап от процедурата за постигане на споразумение.
ГЛАВА 9
ОКОНЧАТЕЛЕН ДОКЛАД
Член 16
Съдържание и предаване на доклада преди приемането на решение
1. Въз основа на проект на решение, който трябва да бъде представен на Консултативния комитет, служителят по изслушването изготвя окончателен писмен доклад относно зачитането на ефективното упражняване на процесуалните права, както е посочено в член 14, параграф 1, на всеки етап от процедурата. В този доклад се разглежда също въпросът дали в проекта на решението се вземат под внимание единствено възраженията, по отношение на които на страните е била предоставена възможността да изложат становищата си.
2. Окончателният доклад се представя на компетентния член на Комисията, на генералния директор на Генерална дирекция „Конкуренция“, на отговорния директор и на другите компетентни служби на Комисията. Той се съобщава на отговорните органи в държавите-членки и в съответствие с разпоредбите за сътрудничество, съдържащи се в Протокол № 23 и Протокол № 24 от Споразумението за ЕИП, на Надзорния орган на Европейската асоциация за свободна търговия.
Член 17
Представяне на доклада пред Комисията и публикуване на доклада
1. Окончателният доклад на служителя по изслушването се предава на Комисията заедно с проекта на решението, което ѝ е представено, с цел да се гарантира, че при вземането на решение по конкретен случай Комисията разполага с цялата релевантна информация относно хода на процедурата и че ефективното упражняване на процесуалните права е спазено през цялата продължителност на производството.
2. Окончателният доклад може да бъде изменен от служителя по изслушването в зависимост от измененията на проекта на решението, преди Комисията да го е приела.
3. Комисията изпраща на адресатите на решението доклада на служителя по изслушването заедно с решението. Тя публикува в Официален вестник на Европейския съюз окончателния доклад на служителя по изслушването заедно с решението, като взема предвид законните интереси на предприятията за защита на техните търговски тайни.
ГЛАВА 10
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 18
Отмяна и преходна разпоредба
1. Решение 2001/462/ЕО, ЕОВС се отменя.
2. Процесуалните мерки, които вече са взети съгласно Решение 2001/462/ЕО, ЕОВС, остават в сила. По отношение на мерките за разследване, които са взети преди настоящото решение да влезе в сила, служителят по изслушването може да откаже да упражни своите правомощия съгласно член 4.
В случаите, в които откриването на производство по член 11, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 1/2003 или откриването на производство по член 6, параграф 1, буква в) от Регламент (ЕО) № 139/2004 се е състояло, преди настоящото решение да влезе в сила, междинният доклад съгласно член 14 от настоящото решение и окончателният доклад съгласно член 16 не обхващат фазата на разследване, освен ако служителят по изслушването не реши друго.
Член 19
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 13 октомври 2011 година.
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ELNÖKÉNEK HATÁROZATA
(2011. október 13.)
a meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/695/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ELNÖKE,
tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra,
tekintettel a Bizottság eljárási szabályzatára (1) és különösen annak 22. cikkére,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) alapján létrehozott versenyjogi jogérvényesítési rendszer szerint a Bizottság kivizsgálja az ügyeket, majd igazgatási határozattal dönt, amely határozatok az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: Bíróság) bírósági felülvizsgálatának hatálya alá tartoznak.
(2)
A Bizottságnak tisztességes, pártatlan és objektív módon kell lefolytatnia a versenyjogi eljárásait, és biztosítania kell az érintett felek alábbi jogi aktusokban megállapított eljárási jogainak tiszteletben tartását: a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (2), a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (3), a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról szóló, 2004. április 7-i 773/2004/EK bizottsági rendelet (4), valamint a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 7-i 802/2004/EK bizottsági rendelet (5), valamint a Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlata. Az Alapjogi Charta és különösen annak 41. cikke az Európai Unió jogának részét képező alapvető jogként ismeri el az érintett feleknek azt a jogát, hogy az őket hátrányosan érintő egyedi döntések meghozatala előtt meghallgassák őket (6).
(3)
Az érintett felek, a 802/2004/EK rendelet 11. cikkének b) pontja szerinti más részt vevő felek (a továbbiakban: más részt vevő felek), az 1/2003/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerinti panaszosok (a továbbiakban: panaszosok), valamint a versenyjogi eljárásban érintett, a 773/2004/EK rendelet 5. és 11. cikkében említett személyektől eltérő személyek és a 802/2004/EK rendelet 11. cikkének értelmében vett harmadik személyek (a továbbiakban: harmadik személyek) eljárási jogai hatékony gyakorlásának biztosítása érdekében, az e jogok betartásának biztosítására vonatkozó felelősséget versenyjogi ügyekben tapasztalattal rendelkező, független személyre kell bízni, aki kellő feddhetetlenséggel rendelkezik a szóban forgó eljárások tárgyilagosságának, átláthatóságának és eredményességének elősegítéséhez.
(4)
A Bizottság e célokból hozta létre 1982-ben a meghallgatási tisztviselői feladatkört, amelyet a Bizottság előtti, versennyel kapcsolatos eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 1994. december 12-i 94/810/ESZAK, EK bizottsági határozatban (7), és egyes versenyjogi eljárásokban a meghallgatási tisztviselők megbízásáról szóló, 2001. május 23-i 2001/462/EK, ESZAK bizottsági határozatban (8) felülvizsgált. Mára szükségessé vált a meghallgatási tisztviselő szerepének tisztázása és további erősítése, valamint a meghallgatási tisztviselő megbízatásának kiigazítása az Unió versenyjoga terén bekövetkezett fejlemények fényében.
(5)
A meghallgatási tisztviselői funkcióról az az általános vélemény alakult ki, hogy a meghallgatási tisztviselő függetlensége és szakértelme komoly mértékben elősegíti a Bizottság előtti versenyjogi eljárásokat. A Versenyjogi Főigazgatóságtól való függetlenségének folyamatos biztosítása érdekében a meghallgatási tisztviselő - igazgatási okból kifolyólag - a gazdasági verseny kérdéseit felügyelő bizottsági tag mellett látja el feladatát.
(6)
A meghallgatási tisztviselőt az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeiben meghatározott szabályokkal összhangban kell kinevezni. Ezekkel a szabályokkal összhangban mérlegelni lehet olyan személyek kinevezését is, akik nem a Bizottság tisztviselői. Biztosítani kell a meghallgatási tisztviselő kinevezésének, megbízása megszüntetésének és áthelyezésének átláthatóságát.
(7)
A Bizottság egy vagy több meghallgatási tisztviselőt nevezhet ki, és gondoskodnia kell számára kisegítő személyzetről. Ha a meghallgatási tisztviselő feladatainak ellátása során összeférhetetlenséget tapasztal, meg kell szüntetnie az ügyben való eljárását. Ha a meghallgatási tisztviselő nem képes eljárni, egy másik meghallgatási tisztviselőnek kell átvennie a feladatát.
(8)
A meghallgatási tisztviselőnek független döntőbíróként kell eljárnia, és arra kell törekednie, hogy megoldást találjon az érintett felek, a más részt vevő felek, a panaszosok vagy az érdekelt harmadik személyek eljárási jogainak hatékony gyakorlását érintő problémákra, amennyiben azok nem nyernek megoldást a versenyjogi eljárások lefolytatásáért felelős, és az említett eljárási jogokat tiszteletben tartani köteles bizottsági szolgálatokkal történő előzetes kapcsolatfelvételek révén.
(9)
A meghallgatási tisztviselő versenyjogi eljárások során történő megbízatását olyan módon kell megszabni, hogy a Bizottság előtt zajló, a Szerződés 101. és 102. cikke, valamint a 139/2004/EK rendelet szerinti eljárások során biztosíthassa az eljárási jogok - különösen a meghallgatáshoz való jog - hatékony gyakorlását.
(10)
E szerep megerősítése érdekében a meghallgatási tisztviselőt fel kell ruházni azzal a feladattal, hogy biztosítsa a vállalkozások vagy vállalkozások társulásai eljárási jogainak hatékony gyakorlását a Bizottságnak az 1/2003/EK rendelet V. fejezete szerinti vizsgálati jogkörével, valamint a Bizottságot a 139/2004/EK tanácsi rendelet 14. cikke szerinti, a vállalkozásokat vagy vállalkozások társulásait érintő pénzbírságok kiszabására felhatalmazó rendelkezéseivel összefüggésben. Emellett a meghallgatási tisztviselőt konkrét feladatokkal is fel kell ruházni az említett vizsgálati szakaszban az alábbiakkal kapcsolatos kérelmek tekintetében: az ügyvédi titoktartási kötelezettség, az önvádra kötelezés tilalma, az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerinti információszolgáltatást kérő határozatok válaszadási határideje, valamint az 1/2003/EK rendelet V. fejezete szerinti bizottsági vizsgálati intézkedés alá vont vállalkozások és vállalkozási társulások azon joga, hogy tájékoztatást kapjanak eljárási jogállásukról, vagyis arról, hogy vizsgálat folyik-e velük szemben, és amennyiben igen, mi az adott vizsgálat tárgya és célja. Az önvádra kötelezés tilalmával kapcsolatosan tett kérelmek értékelése során a meghallgatási tisztviselő mérlegelheti, hogy a vállalkozások által benyújtott kérelmek nyilvánvalóan megalapozatlanok-e, vagyis pusztán halogató védekezési taktikáról van-e szó.
(11)
A meghallgatási tisztviselőnek elő kell tudnia segíteni azon kérelmek megoldását, amelyek szerint egy adott dokumentumra kiterjed az ügyvédi titoktartási kötelezettség. Ezért, amennyiben a kérelmet megfogalmazó vállalkozás vagy vállalkozások társulása beleegyezik, a meghallgatási tisztviselő megvizsgálhatja az érintett dokumentumot, és megfelelő ajánlást fogalmaz meg, hivatkozással a Bíróság alkalmazandó ítélkezési gyakorlatára.
(12)
A meghallgatási tisztviselőnek kell felelősnek lennie annak eldöntéséért, hogy egy harmadik személy kellő érdekeltséggel rendelkezik-e a meghallgatáshoz. A meghallgatásért folyamodó fogyasztói szövetségeket általában úgy kell tekinteni, hogy kellő érdekeltséggel rendelkeznek, ha az eljárás a végső fogyasztók által használt termékekre vagy szolgáltatásokra vonatkozik, illetve olyan termékekre vagy szolgáltatásokra, amelyek az említett termékek vagy szolgáltatások közvetlen inputját képezik.
(13)
A meghallgatási tisztviselőnek eldöntenie, hogy a szóbeli meghallgatáson a panaszosok és az érdekelt harmadik személyek részt vehetnek-e, figyelembe véve, hogy az említettek milyen mértékben járulhatnak hozzá az ügy releváns tényeinek tisztázásához.
(14)
Az érintett feleknek az érdekeiket hátrányosan érintő jogerős határozat meghozatala előtti meghallgatáshoz fűződő jogát annak révén biztosítják, hogy jogukban áll írásban válaszolni a Bizottságnak a kifogásközlésben kifejtett előzetes álláspontjára, továbbá kérésük esetén előadhatják érveiket a szóbeli meghallgatáson. A fenti jogok hatékony gyakorlása érdekében azoknak a feleknek, akikhez a kifogásközlést címezték, joguk van betekinteni a Bizottság vizsgálati aktájába.
(15)
Annak érdekében, hogy biztosítsa a kifogásközlés címzettjeként szereplő felek védelemhez való jogának hatékony gyakorlását, a meghallgatási tisztviselőnek kell felelősnek lennie az aktába való betekintéssel vagy az üzleti titkokkal és egyéb bizalmas információkkal kapcsolatos, az említett felek és a Bizottság Versenypolitikai Főigazgatósága közötti viták megoldásának biztosításáért. Kivételes körülmények között a meghallgatási tisztviselő az aktába való betekintéssel kapcsolatos vita megoldásáig felfüggesztheti azt a határidőt, amelyen belül a kifogásközlés címzettjének válaszolnia kell a kifogásközlésre, amennyiben a címzett nem volna megfelelő helyzetben ahhoz, hogy a biztosított határidőn belül választ adjon, és az adott időpontban a határidő meghosszabbítása nem jelentene megfelelő megoldást.
(16)
A meghallgatási tisztviselőnek képesnek kell lennie arra, hogy szükség esetén a bizottsági aktába történő betekintésre vonatkozó konkrét intézkedéseket rendeljen el annak érdekében, hogy biztosítsa az eljárási jogok hatékony gyakorlását, tiszteletben tartva ugyanakkor a bizalmas információk védelméhez fűződő jogos érdekeket. A meghallgatási tisztviselő hatáskörének ki kell terjednie különösen olyan döntés meghozatalára, hogy az akta egyes részeihez korlátozott hozzáférést engedélyez a betekintést kérelmező fél számára, például olyan módon, hogy korlátozza a betekintési joggal rendelkező személyek kategóriáit vagy e személyek számát, és a megismert információk felhasználását.
(17)
A meghallgatási tisztviselőnek kell felelősnek lennie a kifogásközlés, a kiegészítő kifogásközlés vagy a tényállást közlő levél megválaszolására megállapított határidő, vagy azon határidő meghosszabbítására irányuló kérelmek elbírálásáért, amelyen belül a más részt vevő felek, a panaszosok vagy az érdekelt harmadik személyek benyújthatják észrevételeiket, amennyiben e személyek nem értenek egyet a Versenyjogi Főigazgatósággal.
(18)
A meghallgatási tisztviselőnek elő kell segítenie a szóbeli meghallgatás hatékonyságát, többek között annak révén, hogy megteszi az összes megfelelő előkészítő intézkedést, ideértve, hogy kellő idővel a meghallgatás előtt megküldi a résztvevők előzetes jegyzékét és a tervezett napirendet.
(19)
A szóbeli meghallgatás lehetővé teszi a bizottsági kifogásközlés címzettjeként szereplő felek és a más részt vevő felek számára, hogy még jobban kihasználják a meghallgatáshoz való jogukat oly módon, hogy szóban is előadják érveiket a Bizottság előtt, amelyet a Versenypolitikai Főigazgatóság, valamint a Bizottság által meghozandó határozat további előkészítéséhez hozzájáruló egyéb szolgálatok képviselnek. A szóbeli meghallgatásnak további lehetőséget kell nyújtania valamennyi releváns tény lehető legteljesebb tisztázására, függetlenül attól, hogy azok kedvezőek vagy kedvezőtlenek az érintett feleknek, beleértve az állítólagos jogsértés súlyosságával és időtartamával kapcsolatos tényeket is. A szóbeli meghallgatásnak lehetővé kell tennie továbbá, hogy a felek előterjeszthessék érveiket azon kérdésekkel kapcsolatban, amelyek fontosak lehetnek a bírságok esetleges kiszabása tekintetében.
(20)
A szóbeli meghallgatások hatékonyságának javítása érdekében a meghallgatási tisztviselő engedélyezheti a kifogásközlés címzettjeként szereplő feleknek, a más részt vevő feleknek, a panaszosoknak, a meghallgatásra meghívott más személyeknek, a Bizottság szolgálatainak és a tagállamok hatóságainak, hogy a meghallgatás során kérdéseket tegyenek fel. Annak érdekében, hogy valamennyi fél szabadon kifejthesse az álláspontját, a szóbeli meghallgatás nem lehet nyilvános. Ezért a szóbeli meghallgatás során közölt információk nem használhatók fel a Szerződés 101. és 102. cikkének alkalmazásához kötődő bírósági és/vagy közigazgatási eljárásoktól eltérő célra. Amennyiben azt az üzleti titkok és egyéb bizalmas információk védelme indokolttá teszi, a meghallgatási tisztviselőnek képesnek kell lennie arra, hogy zárt ülés keretében hallgassa meg az adott személyeket.
(21)
Az 1/2003/EK rendelet 9. cikke értelmében kötelezettségvállalást felajánló feleknek, valamint kartellügyekben a 773/2004/EK rendelet 10a. cikke szerinti vitarendezési eljárásokban részt vevő feleknek képesnek kell lenniük arra, hogy eljárási jogaik hatékony gyakorlásával összefüggésben a meghallgatási tisztviselőhöz forduljanak.
(22)
A meghallgatási tisztviselőnek jelentést kell készítenie arról, hogy a versenyjogi eljárások folyamán tiszteletben tartották-e az eljárási jogok hatékony gyakorlását. Emellett a meghallgatási tisztviselőnek - jelentéstételi feladatkörétől függetlenül - arra is képesnek kell lennie, hogy észrevételeket fogalmazzon meg az eljárások további fejlesztéséről és tárgyszerűségéről, ily módon hozzájárulva, hogy a versenyjogi eljárásokat az összes releváns tény alapos értékelése alapján zárják le.
(23)
A természetes személyekre vonatkozó információk közlése során a meghallgatási tisztviselőnek figyelmet kell fordítania különösen a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9).
(24)
A 2001/462/EK, ESZAK határozat hatályát veszti,
A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
1. FEJEZET
A MEGHALLGATÁSI TISZTVISELŐ SZEREPKÖRE, KINEVEZÉSE ÉS FELADATAI
1. cikk
A meghallgatási tisztviselő
(1) A versenyjogi eljárásokban egy vagy több meghallgatási tisztviselő vesz részt, akik feladat- és hatáskörét e határozat állapítja meg.
(2) A meghallgatási tisztviselő biztosítja az eljárási jogok hatékony gyakorlását a Szerződés 101. és 102. cikkének végrehajtására irányuló, valamint a 139/2004/EK rendelet szerinti, Bizottság előtti versenyjogi eljárások (a továbbiakban: versenyjogi eljárások) során.
2. cikk
A kinevezés, a megbízás megszüntetése és a helyettesítés
(1) A meghallgatási tisztviselőt a Bizottság nevezi ki. A kinevezést az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A meghallgatási tisztviselő megbízásának megszakítására, megszüntetésére vagy átruházására csak a Bizottság indokolt határozata alapján kerülhet sor. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
(2) A meghallgatási tisztviselő igazgatási okból kifolyólag a Bizottságnak a gazdasági verseny kérdéseit felügyelő tagja (a továbbiakban: a Bizottság illetékes tagja) mellett látja el feladatát.
(3) A meghallgatási tisztviselő akadályoztatása esetén feladatait egy másik meghallgatási tisztviselő veszi át. Valamennyi meghallgatási tisztviselő akadályoztatása esetén, a Bizottság illetékes tagja - adott esetben a meghallgatási tisztviselővel folytatott konzultációt követően - kinevez egy másik, az adott ügyben nem érintett illetékes bizottsági tisztviselőt, aki ellátja a meghallgatási tisztviselő feladatait.
(4) Tényleges vagy lehetséges összeférhetetlenség esetén a meghallgatási tisztviselő az ügyben nem járhat el. A (3) bekezdést kell alkalmazni.
3. cikk
Működési mód
(1) A meghallgatási tisztviselő feladatainak ellátása során függetlenül jár el.
(2) A meghallgatási tisztviselő feladatainak ellátása során szem előtt tartja a versenyjogi szabályok hatékony alkalmazásának szükségességét, összhangban az Unió hatályos jogszabályaival és a Bíróság által megállapított elvekkel.
(3) A meghallgatási tisztviselő feladatainak ellátása során hozzáféréssel rendelkezik a Szerződés 101. és 102. cikke, valamint a 139/2004/EK rendelet szerinti, Bizottság előtti versenyjogi eljárásokkal kapcsolatos bármely aktához.
(4) A Versenyjogi Főigazgatóságnak az ügy vizsgálatáért felelős igazgatója (a továbbiakban: felelős igazgató) tájékoztatja a meghallgatási tisztviselőt az eljárás menetéről.
(5) A meghallgatási tisztviselő a Bizottság illetékes tagja elé terjesztheti a Bizottság bármely versenyjogi eljárásával kapcsolatos bármely ügyre vonatkozó észrevételeit.
(6) Ha a meghallgatási tisztviselő indokolással ellátott ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság illetékes tagja számára, illetve az e határozatban előirányzottnak megfelelő határozatokat hoz, a meghallgatási tisztviselő e dokumentumok másolatát benyújtja a felelős igazgatónak és a Bizottság Jogi Szolgálatának.
(7) Az érintett felek, a 802/2004/EK rendelet 11. cikkének b) pontja szerinti más részt vevő felek (a továbbiakban: más részt vevő felek), az 1/2003/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerinti panaszosok (a továbbiakban: panaszosok), valamint a versenyjogi eljárásban érintett, e határozat 5. cikke szerinti érdekelt harmadik személyek eljárási jogainak hatékony gyakorlásával kapcsolatos bármely ügyet az említett személyeknek először a Versenyjogi Főigazgatóság elé kell tárniuk. Ha az ügy nem nyer megoldást, a meghallgatási tisztviselő elé terjeszthető független felülvizsgálat céljából. Az olyan megkereséseket, amelyek határidőhöz kötött intézkedéssel kapcsolatosak kellő időben, az eredeti határidőn belül kell benyújtani.
2. FEJEZET
VIZSGÁLAT
4. cikk
Eljárási jogok a vizsgálati szakaszban
(1) A meghallgatási tisztviselő biztosítja azon eljárási jogok hatékony gyakorlását, amelyek a Bizottság 1/2003/EK rendelet V. fejezete szerinti vizsgálati jogkörének gyakorlása, valamint a 139/2004/EK rendelet 14. cikke alapján esetleg pénzbírság kiszabásával végződő eljárások kapcsán merülnek fel.
(2) A meghallgatási tisztviselő - a 3. cikk (7) bekezdésére is figyelemmel - különösen az alábbi feladatokat látja el:
a)
A vállalkozások vagy vállalkozások társulásai felkérhetik a meghallgatási tisztviselőt azon állítások kivizsgálására, hogy az 1/2003/EK rendelet 18., 20. vagy 21. cikke, a 139/2004/EK rendelet 13. cikke szerinti vizsgálatok, vagy a 139/2004/EK rendelet 14. cikke alapján esetleg pénzbírság kiszabásával végződő eljárások során hozott vizsgálati intézkedések kapcsán a Bizottságra ruházott jogkörök gyakorlása során kért, és számára át nem adott dokumentum ügyvédi titoktartási kötelezettség alá tartozik a Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében. A meghallgatási tisztviselő kizárólag akkor vizsgálhatja felül az ügyet, ha az állítást megfogalmazó vállalkozás vagy vállalkozások társulása hozzájárul ahhoz, hogy a meghallgatási tisztviselő megtekinthesse az állítólagosan ügyvédi titoktartási kötelezettség alá tartozó információkat, valamint azon kapcsolódó dokumentumokat, amelyeket a meghallgatási tisztviselő szükségesnek ítél felülvizsgálatának elvégzése céljából. A meghallgatási tisztviselő az esetlegesen titoktartási kötelezettség alá tartozó tartalom felfedése nélkül közli az előzetes álláspontját a felelős igazgatóval és az érintett vállalkozással vagy vállalkozások társulásával, továbbá megfelelő lépéseket tehet egy kölcsönösen elfogadható megoldás előmozdítása érdekében. Ha nem születik megoldás, a meghallgatási tisztviselő indokolással ellátott ajánlást fogalmazhat meg a Bizottság illetékes tagja részére, anélkül hogy felfedné a dokumentum esetlegesen titoktartási kötelezettség alá tartozó tartalmát. Az állítást megfogalmazó fél megkapja ezen ajánlás másolatát.
b)
Amennyiben az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdése szerinti információkérés címzettje a Bíróság ítélkezési gyakorlatában meghatározott önvádra kötelezés tilalmára hivatkozva megtagadja a válaszadást egy ilyen információkérésben szereplő kérdésre, az információkérés kézhezvételét követő megfelelő időn belül a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet. A meghallgatási tisztviselő szükség esetén, és figyelemmel arra, hogy el kell kerülni az eljárások indokolatlan elhúzódását, indokolással ellátott ajánlást fogalmazhat meg arra vonatkozóan, hogy alkalmazandó-e az önvádra kötelezés tilalma, továbbá tájékoztathatja a felelős igazgatót az általa levont következtetésről, amelyet ezt követően figyelembe kell venni az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése alapján meghozandó bármely határozatban. Az információkérés címzettje megkapja az indokolással ellátott ajánlás másolatát.
c)
Amennyiben az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése szerinti információkérés címzettje úgy véli, hogy a válaszának megadására biztosított határidő túl rövid, kellő idővel az eredetileg megállapított határidő lejárta előtt a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet. A meghallgatási tisztviselő az információkérés hosszát és bonyolultságát, valamint a vizsgálat követelményeit szem előtt tartva határoz arról, hogy meg kell-e adni a határidő-hosszabbítást.
d)
Az 1/2003/EK rendelet V. fejezete szerinti bizottsági vizsgálati intézkedés hatálya alá tartozó vállalkozások vagy vállalkozások társulásai jogosultak tájékoztatást kapni eljárási jogállásukról, vagyis arról, hogy vizsgálat folyik-e velük szemben, és amennyiben igen, mi az adott vizsgálat tárgya és célja. Ha egy ilyen vállalkozás vagy vállalkozások társulása úgy véli, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóság nem tájékoztatta megfelelően eljárási jogállásáról, megoldás céljából a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet. A meghallgatási tisztviselő határozatot hoz arról, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóságnak tájékoztatnia kell a kérést megfogalmazó vállalkozást vagy vállalkozások társulását eljárási jogállásáról. A kérést megfogalmazó vállalkozással vagy vállalkozások társulásával közölni kell ezt a határozatot.
3. FEJEZET
MEGHALLGATÁS IRÁNTI KÉRELMEK
5. cikk
Érdekelt harmadik személyek
(1) A 773/2004/EK rendelet 5. és 11. cikkében említett személyektől eltérő személyeknek és a 802/2004/EK rendelet 11. cikkének értelmében vett harmadik személyeknek (a továbbiakban: harmadik személyek) meghallgatási kérelmeiket a 773/2004/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének és a 802/2004/EK rendelet 16. cikkének megfelelően kell benyújtaniuk. A kérelmeket írásban kell benyújtani, és ki kell benne fejteni a kérelmező eljárás kimenetelében való érdekeltségét.
(2) A meghallgatási tisztviselő a felelős igazgatóval történt konzultációt követően dönt a harmadik személyek meghallgatásáról. A meghallgatási tisztviselő egy harmadik személy kellő érdekeltsége meglétének mérlegelése során figyelembe veszi, hogy a versenyjogi eljárás tárgyát képező magatartás érinti-e a kérelmezőt és ha igen, milyen mértékben, illetve hogy a kérelmező megfelel-e a 139/2004/EK rendelet 18. cikkének (4) bekezdésébe foglalt követelményeknek.
(3) Ha a meghallgatási tisztviselő úgy ítéli meg, hogy a kérelmező nem rendelkezik kellő érdekeltséggel a meghallgatáshoz, írásban tájékoztatja a kérelmezőt ennek indokairól. Meg kell állapítani egy olyan határidőt, amelyen belül a kérelmező írásban ismertetheti az álláspontját. Ha a kérelmező a meghallgatási tisztviselő által megállapított határidőn belül írásban ismerteti az álláspontját, és az írásbeli beadvány nem vezet eltérő értékeléshez, erről a megállapításról indokolt határozatban értesíteni kell a kérelmezőt.
(4) A meghallgatási tisztviselő az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése vagy a 139/2004/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárás megindításakor tájékoztatja a versenyjogi eljárásokban részt vevő feleket a meghallgatandó érdekelt harmadik személyek kilétéről, kivéve, amennyiben e tájékoztatás jelentős sérelmet okozna az adott személynek vagy vállalkozásnak.
6. cikk
A szóbeli meghallgatáshoz való jog; a panaszosok és a harmadik személyek részvétele a szóbeli meghallgatáson
(1) Azok a felek, akikhez a Bizottság kifogásközlést intézett, vagy más részt vevő felek kérésére a meghallgatási tisztviselő szóbeli meghallgatást tart annak érdekében, hogy az említett felek részletesebben is előadhassák írásbeli beadványaikat.
(2) A meghallgatási tisztviselő adott esetben, a felelős igazgatóval való konzultációt követően úgy határozhat, hogy - írásbeli észrevételeikben megfogalmazott ilyen irányú kérés esetén - lehetőséget biztosít a panaszosoknak és az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személyeknek arra, hogy kifejthessék álláspontjukat a kifogásközlés címzettjeként szereplő felek szóbeli meghallgatásán. A meghallgatási tisztviselő harmadik országok versenyjogi hatóságainak képviselőit is felkérheti, hogy az Unió és a harmadik országok között megkötött megállapodásoknak megfelelően megfigyelőként vegyenek részt a szóbeli meghallgatáson.
4. FEJEZET
IRATBETEKINTÉS, BIZALMAS KEZELÉS ÉS ÜZLETI TITOK
7. cikk
Az aktába való betekintés, valamint a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférés
(1) Amennyiben az aktába való betekintéshez fűződő jogát gyakorló fél okkal feltételezheti, hogy a Bizottság rendelkezik olyan dokumentumokkal, amelyeket nem bocsátottak rendelkezésére, és ezek a dokumentumok szükségesek a meghallgatáshoz való jog megfelelő gyakorlásához, - a 3. cikk (7) bekezdésére is figyelemmel - a meghallgatási tisztviselőhöz intézett indokolt kérelemmel igényelheti az említett dokumentumokhoz való hozzáférést.
(2) A 3. cikk (7) bekezdésére figyelemmel, a más részt vevő felek, a panaszosok és az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személyek az alább felsorolt körülmények esetén indokolt kérelemmel fordulhatnak a meghallgatási tisztviselőhöz:
a)
Más részt vevő felek, akik okkal feltételezhetik, hogy nem tájékoztatták őket a bejelentő feleknek címzett kifogásközlésről a 802/2004/EK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének megfelelően.
b)
Az a panaszos, akit a Bizottság a 773/2004/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése alapján a panasz elutasítására irányuló szándékáról tájékoztatott, és okkal feltételezheti, hogy a Bizottság rendelkezik olyan dokumentumokkal, amelyeket nem bocsátottak rendelkezésére, és ezek a dokumentumok szükségesek jogainak megfelelő gyakorlásához, összhangban a 773/2004/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdésével.
c)
Az a panaszos, aki úgy véli, hogy nem kapta meg a kifogásközlés bizalmasnak nem minősülő változatát a 773/2004/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően, vagy a kifogásközlés bizalmasnak nem minősülő változatát nem olyan módon állították össze, amely lehetővé tenné jogai hatékony gyakorlását, kivéve a vitarendezési eljárás hatálya alá eső ügyeket.
d)
Azon e határozat 5. cikke szerinti érdekelt harmadik személy, aki okkal feltételezheti, hogy nem tájékoztatták az eljárás jellegéről és tárgyáról a 773/2004/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének, valamint a 802/2004/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének megfelelően. Ugyanez vonatkozik arra a vitarendezési eljárás hatálya alá tartozó ügyben résztvevő panaszosra, aki okkal feltételezheti, hogy nem tájékoztatták az eljárás jellegéről és tárgyáról a 773/2004/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően.
(3) A meghallgatási tisztviselő az (1) vagy a (2) bekezdés alapján hozzá intézett kérésről indokolt határozatot hoz, és e határozatot közli a kérést megfogalmazó személlyel, valamint az eljárásban érintett bármely egyéb személlyel.
8. cikk
Üzleti titkok és egyéb bizalmas információk
(1) Amennyiben a Bizottság olyan információt szándékozik nyilvánosságra hozni, amely bármely vállalkozás vagy személy üzleti titkának vagy egyéb bizalmas információjának minősülhet, a Versenyjogi Főigazgatóság írásban tájékoztatja az utóbbiakat erről a szándékáról és annak indokairól. Meg kell határozni egy olyan határidőt, amelyen belül az érintett vállalkozás vagy személy előterjesztheti az írásbeli észrevételeit.
(2) Ha az érintett vállalkozás vagy személy ellenzi az információk nyilvánosságra hozatalát, a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet. Ha a meghallgatási tisztviselő megállapítása szerint az információk nyilvánosságra hozhatók, mivel nem minősülnek üzleti titoknak vagy egyéb bizalmas információnak, illetve nyomós érdek fűződik a nyilvánosságra hozatalhoz, erről a megállapításról indokolt határozatban értesíteni kell az érintett vállalkozást vagy személyt. A határozat meghatározza azt az időpontot, amelyet követően az információt nyilvánosságra hozzák. Az értesítés és a nyilvánosságra hozatal között legalább egy hétnek kell eltelnie.
(3) Az (1) és (2) bekezdés értelemszerűen vonatkozik az információnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététel útján történő nyilvánosságra hozatalára is.
(4) Ha egy fél védelemhez való jogának hatékony gyakorlása, valamint a titoktartáshoz fűződő jogos érdek közötti egyensúly megteremtése érdekében szükséges, a meghallgatási tisztviselő úgy határozhat, hogy az aktának a fél védelemhez való jogának gyakorlásához nélkülözhetetlen része tekintetében korlátozott hozzáférést biztosít a kérelmező fél részére, amely hozzáférés részleteit a meghallgatási tisztviselő állapítja meg.
5. FEJEZET
HATÁRIDŐK MEGHOSSZABBÍTÁSA
9. cikk
A határidők meghosszabbítása iránti kérelmek
(1) Ha a kifogásközlés címzettje úgy véli, hogy a kifogásközlés megválaszolására megszabott határidő túl rövid, a felelős igazgatóhoz intézett indokolt kérelemben igényelheti a határidő meghosszabbítását. E kérelmet kellő idővel a Szerződés 101. és 102. cikke szerinti eljárások eredeti határidejének lejárta előtt, továbbá legalább öt munkanappal a 139/2004/EK rendelet szerinti eljárások eredeti határidejének lejárta előtt kell benyújtani. Ha a kérelemnek nem adnak helyt, vagy a kifogásközlés azon címzettje, aki a kérelmet benyújtotta, nem ért egyet a biztosított hosszabbítás mértékével, az eredeti határidő lejárta előtt a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet felülvizsgálat céljából. A meghallgatási tisztviselő a felelős igazgató meghallgatását követően eldönti, hogy szükség van-e határidő meghosszabbítására ahhoz, hogy a kifogásközlés címzettje hatékonyan élhessen a meghallgatáshoz való jogával, szem előtt tartva ugyanakkor, hogy el kell kerülni az eljárások indokolatlan elhúzódását. A Szerződés 101. és 102. cikke szerinti eljárások során a meghallgatási tisztviselő többek között az alábbi tényezőket veszi figyelembe:
a)
az akta mérete és bonyolultsága;
b)
a kifogásközlés azon címzettje, aki a kérelmet benyújtotta korábban hozzáfért-e az információkhoz;
c)
bármely más objektív akadály, amellyel a kifogásközlés azon címzettjének, aki a kérelmet benyújtotta esetlegesen szembe kell néznie észrevételeinek benyújtásakor.
Az első albekezdés a) pontjában foglaltak felmérése céljából a jogsértések számát, a jogsértés(ek) állítólagos időtartamát, a dokumentumok méretét és számát és a szakértői tanulmányok méretét és bonyolultságát kell figyelembe venni.
(2) Ha a más részt vevő felek, valamely panaszos vagy az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személy úgy vélik, hogy az álláspontjuk ismertetésére rendelkezésre álló határidő túl rövid, az eredeti határidő lejárta előtt kellő időben a felelős igazgatóhoz intézett indokolt kérelemmel igényelhetik a határidő meghosszabbítását. Ha a kérelemnek nem adnak helyt, vagy a más részt vevő fél, a panaszos vagy az érdekelt harmadik személy nem ért egyet a határozattal, a meghallgatási tisztviselő elé terjesztheti az ügyet felülvizsgálat céljából. A meghallgatási tisztviselő a felelős igazgató meghallgatását követően dönt arról, hogy meg kell-e adni a határidő-hosszabbítást.
6. FEJEZET
A SZÓBELI MEGHALLGATÁS
10. cikk
Szervezés és rendeltetés
(1) A meghallgatási tisztviselő megszervezi és lebonyolítja a Szerződés 101. és 102. cikke, valamint a 139/2004/EK rendelet végrehajtását szolgáló rendelkezések szerinti meghallgatásokat.
(2) A szóbeli meghallgatásokat a meghallgatási tisztviselő folytatja le, és ennek során teljes függetlenséget élvez.
(3) A meghallgatási tisztviselő gondoskodik a meghallgatás szabályszerű lebonyolításáról, valamint hozzájárul a meghallgatás és az annak alapján hozott döntések tárgyilagosságához.
(4) A meghallgatási tisztviselő gondoskodik arról, hogy a meghallgatás kellő lehetőséget nyújtson a kifogásközlés címzettjeinek, a más részt vevő feleknek, valamint a panaszosoknak és a szóbeli meghallgatáson való részvételre engedélyt kapott, az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személyeknek, hogy előadják álláspontjukat a Bizottság előzetes megállapításairól.
11. cikk
A szóbeli meghallgatás előkészítése
(1) A meghallgatási tisztviselő felel a szóbeli meghallgatás előkészítéséért, és megteszi az összes megfelelő intézkedést ennek érdekében. A szóbeli meghallgatás megfelelő előkészítése érdekében a meghallgatási tisztviselő a felelős igazgatóval történő konzultációt követően előzetesen megküldheti a meghallgatásra meghívott személyek részére azoknak a kérdéseknek a jegyzékét, amelyekkel kapcsolatban felkéri őket álláspontjuk kifejtésére. A meghallgatási tisztviselő emellett jelezheti a meghallgatásra meghívott személyeknek a vita súlyponti területeit, különös tekintettel azokra a tényekre és kérdésekre, amelyeket a kifogásközlés szóbeli meghallgatást kérő címzettjei fel kívánnak vetni.
(2) Ebből a célból a meghallgatási tisztviselő a felelős igazgatóval folytatott konzultációt követően tárgyalhat a meghallgatásra meghívott személyekkel és - adott esetben - a Bizottság szolgálataival a meghallgatás előkészítése érdekében.
(3) A meghallgatási tisztviselő előzetes írásbeli értesítést is kérhet a meghallgatásra meghívott személyek tervezett nyilatkozatának lényegi tartalmáról.
(4) A meghallgatási tisztviselő határidőt állapíthat meg a meghallgatásra meghívott valamennyi személy számára ahhoz, hogy megküldjék a nevükben részt vevő személyek jegyzékét. A meghallgatási tisztviselő a meghallgatás időpontja előtt kellő időben hozzáférhetővé teszi ezt a jegyzéket a szóbeli meghallgatásra meghívott valamennyi személy számára.
12. cikk
Időzítés és lebonyolítás
(1) A felelős igazgatóval folytatott konzultációt követően a meghallgatási tisztviselő meghatározza a meghallgatás dátumát, időtartamát és helyét. Elnapolás iránti kérelem esetében a meghallgatási tisztviselő dönt annak engedélyezéséről vagy elutasításáról.
(2) A meghallgatási tisztviselő dönt arról, hogy a meghallgatás során új dokumentumok előterjesztése elfogadható-e, továbbá hogy egy fél nevében kik hallgathatók meg.
(3) A meghallgatási tisztviselő lehetővé teheti azoknak a feleknek, akikhez kifogásközlést intéztek, a más részt vevő feleknek, a panaszosoknak, a meghallgatásra meghívott más személyeknek, a Bizottság szolgálatainak és a tagállamok hatóságainak, hogy kérdéseket tegyenek fel a meghallgatás során. Amennyiben kivételesen egy kérdés egészében vagy részben nem válaszolható meg a szóbeli meghallgatáson, a meghallgatási tisztviselő engedélyezheti, hogy meghatározott határidőn belül írásban adjanak választ. Ezen írásbeli választ a szóbeli meghallgatás valamennyi résztvevőjének át kell adni, kivéve, ha a meghallgatási tisztviselő a kifogásközlés címzettjének védelemhez való joga vagy bármely személy üzleti titka vagy más bizalmas információja védelme érdekében másként dönt.
(4) Ha a meghallgatáshoz való jog érvényesítése érdekében szükséges, a meghallgatási tisztviselő a felelős igazgatóval folytatott konzultációt követően lehetővé teheti az érintett felek, a más részt vevő felek, a panaszosok vagy az 5. cikk értelmében vett érdekelt harmadik személyek számára, hogy a szóbeli meghallgatást követően további írásbeli észrevételeket terjesszenek elő. A meghallgatási tisztviselő meghatározza az ilyen dokumentumok előterjesztésének határidejét. A Bizottság nem köteles figyelembe venni az említett határidőt követően beérkezett írásbeli észrevételeket.
13. cikk
Az üzleti titkok védelme és a bizalmas kezelés a szóbeli meghallgatáson
Általában minden személyt a meghallgatáson részt vevő összes többi meghívott személy jelenlétében hallgatnak meg. A meghallgatási tisztviselő úgy is határozhat, hogy adott személyeket külön, zárt ülésen hallgat meg, figyelembe véve üzleti titkaik és más bizalmas információik védelméhez fűződő jogos érdeküket.
7. FEJEZET
AZ IDŐKÖZI JELENTÉS ÉS AZ ÉSZREVÉTELEK MEGTÉTELÉHEZ VALÓ JOG
14. cikk
Időközi jelentés és észrevételek
(1) A meghallgatási tisztviselő időközi jelentést nyújt be a Bizottság illetékes tagjának a meghallgatásról és az annak alapján általa levont következtetésekről, figyelemmel az eljárási jogok hatékony gyakorlásának tiszteletben tartására. Az e jelentésbe foglalt észrevételek többek között az alábbi eljárási kérdéseket érintik:
a)
a dokumentumok nyilvánosságra hozatala és az aktába való betekintés;
b)
a kifogásközlés megválaszolásának határideje;
c)
a meghallgatáshoz való jog betartása;
d)
a szóbeli meghallgatás szabályos lefolytatása.
A jelentés másolatát meg kell küldeni a versenypolitikáért felelős főigazgatónak, a felelős igazgatónak, valamint a Bizottság egyéb illetékes szolgálatainak.
(2) Az (1) bekezdésben említett jelentésen túl, és attól függetlenül, a meghallgatási tisztviselő észrevételeket tehet az eljárások továbbfejlesztésével és pártatlanságával kapcsolatban. Ennek során a meghallgatási tisztviselő különösen arról gondoskodik, hogy a Bizottság határozattervezeteinek elkészítése során kellően figyelembe vegyék a tárgyhoz tartozó valamennyi tényt - legyenek azok az érdekeltek szempontjából akár kedvezőek, akár kedvezőtlenek -, beleértve az esetleges jogsértés súlyossága és időtartama tekintetében releváns ténybeli elemeket. Ezen észrevételek többek között vonatkozhatnak további információk szükségességére, egyes kifogások visszavonására, további kifogások megfogalmazására, vagy az 1/2003/EK rendelet V. fejezete szerinti további vizsgálati intézkedésekre irányuló javaslatra.
A versenypolitikai főigazgatót, a felelős igazgatót és a Jogi Szolgálatot tájékoztatni kell ezekről az észrevételekről.
8. FEJEZET
KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK ÉS VITARENDEZÉSEK
15. cikk
Kötelezettségvállalások és vitarendezések
(1) Az eljárásokban részt vevő azon felek, akik az 1/2003/EK rendelet 9. cikkének megfelelően kötelezettségvállalásokat ajánlanak fel, hogy a Bizottság által számukra az előzetes értékelésben kifejezett elvárásoknak eleget tegyenek, a 9. cikk szerinti eljárás bármely szakaszában a meghallgatási tisztviselőhöz fordulhatnak eljárási jogaik hatékony gyakorlásának biztosítása érdekében.
(2) A kartellügyek azon felei, akik részt vesznek a 773/2004/EK rendelet 10a. cikke szerinti vitarendezési megbeszéléseken, a vitarendezési eljárás bármely szakaszában a meghallgatási tisztviselőhöz fordulhatnak eljárási jogaik hatékony gyakorlásának biztosítása érdekében.
9. FEJEZET
ZÁRÓJELENTÉS
16. cikk
Tartalom és a határozat elfogadása előtti továbbítás
(1) A meghallgatási tisztviselő az ügyben a tanácsadó bizottság elé terjesztendő határozattervezet alapján írásbeli zárójelentést készít a 14. cikk (1) bekezdésében említett eljárási jogoknak az eljárások minden szakaszában történő hatékony gyakorlása tiszteletben tartásáról. A jelentés azt is megvizsgálja, hogy a határozattervezet csak azokat a kifogásokat érinti-e, amelyekre vonatkozóan a feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk ismertetésére.
(2) A zárójelentést meg kell küldeni a Bizottság illetékes tagjának, a versenypolitikáért felelős főigazgatónak és a felelős igazgatónak, valamint a Bizottság egyéb illetékes szolgálatainak. A zárójelentést el kell juttatni a tagállamok illetékes hatóságainak, valamint - az EGT-megállapodás 23. és 24. jegyzőkönyvében meghatározott, együttműködésre vonatkozó rendelkezésekkel összhangban - az EFTA Felügyeleti Hatóságának.
17. cikk
A Bizottsághoz történő benyújtás és a közzététel
(1) A meghallgatási tisztviselő zárójelentését a Bizottság elé kell terjeszteni az határozattervezettel együtt, hogy a Bizottság egyedi ügyben hozott döntése során teljeskörűen tájékozott legyen az eljárás lefolytatásával kapcsolatos valamennyi lényeges információról, továbbá arról, hogy az eljárások folyamán tiszteletben tartották az eljárási jogok hatékony gyakorlásához való jogot.
(2) A meghallgatási tisztviselő a határozat tervezetében történt esetleges módosítások ismeretében annak Bizottság általi elfogadását megelőzően módosíthatja a zárójelentést.
(3) A Bizottság a határozattal együtt megküldi a meghallgatási tisztviselő zárójelentését a határozat címzettjeinek. A Bizottság a határozattal együtt közzéteszi a meghallgatási tisztviselő zárójelentését az Európai Unió Hivatalos Lapjában, figyelembe véve a vállalkozások üzleti titkainak védelméhez fűződő jogos érdeket.
10. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
18. cikk
Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezés
(1) A 2001/462/EK, ESZAK határozat hatályát veszti.
(2) A 2001/462/EK, ESZAK határozat alapján már megtett eljárási intézkedések továbbra is hatályban maradnak. Az e határozat hatálybalépése előtt hozott vizsgálati intézkedések tekintetében a meghallgatási tisztviselő elutasíthatja a 4. cikk szerinti hatáskörének gyakorlását.
Azokban az esetekben, amikor az 1/2003/EK rendelet 11. cikkének (6) bekezdése szerinti eljárás megindítására, vagy a 139/2004/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárás megindítására e határozat hatálybalépését megelőzően került sor, az e határozat 14. cikke szerinti időközi jelentés és a 16. cikk szerinti zárójelentés nem terjed ki a vizsgálati szakaszra, kivéve, ha a meghallgatási tisztviselő másként dönt.
19. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2011. október 13-án.