РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 803/2011 НА СЪВЕТА
от 4 август 2011 година
за отмяна на изравнителното мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия и за прекратяване на свързаната с този внос процедура след прегледа, проведен в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 597/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 18 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
През май 2005 г., след комбиниран междинен и краен преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките („комбинирания преглед“), с Регламент (ЕО) № 713/2005 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в опаковки за продажба на дребно („разглеждания продукт“), понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000 и с произход от Индия. Наложените мерки са под формата на мито върху стойността (ad valorem), което варира между 17,3 и 32 %. Първоначалните мерки са били наложени с Регламент (ЕО) № 2164/98 на Съвета (3).
(2)
След частичен междинен преглед, с Регламент (ЕО) № 1176/2008 (4) Съветът измени ставката на изравнителното мито по отношение на един износител от Индия.
1.2. Искане за преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(3)
След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (5) на окончателните действащи мерки в Комисията постъпи искане за започването на преглед в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент, с оглед изтичането на срока на прилагане на Регламент (ЕО) № 713/2005, от страна на двама производители от Съюза: DSM и Sandoz („заявителите“), които представляват съществен дял - в конкретния случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои антибиотици с широк спектър на действие.
(4)
Искането се основаваше на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност би доведело до продължаване или повтаряне на субсидирането и на вредата, причинена на индустрията на Съюза.
(5)
Преди започването на прегледа с оглед изтичането на срока на действие на мерките и в съответствие с член 10, параграф 9 и член 22, параграф 1 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия („ПИ“), че е получила искане за преглед, надлежно подкрепено от необходимите документи. Правителството на Индия бе поканено за консултации с цел изясняване на ситуацията по отношение на съдържанието на молбата и постигане на взаимно съгласувано решение. Правителството на Индия отговори с твърде голямо закъснение на тази покана, поради което не бяха проведени такива консултации.
1.3. Започване на преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките
(6)
След като се консултира с Консултативния комитет и установи, че са налице достатъчно доказателства за започване на преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките, Комисията обяви на 12 май 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) („известие за започване на преразглеждането“), започването на преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките съгласно член 18 от основния регламент.
1.4. Разследване
1.4.1. Разследван период
(7)
Разследването на продължаването или повтарянето на субсидирането обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („разследвания период в рамките на преразглеждането“, или „РПП“). Прегледът на тенденциите, необходими, за да се направи оценка на вероятността за продължаване или повтаряне на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на разследвания период в рамките на преразглеждането („разглеждания период“).
1.4.2. Засегнати от разследването страни
(8)
Комисията уведоми официално за започването на прегледа с оглед изтичането на срока на действие на мерките заявителите, другите известни производители от Съюза, производителите износители, вносителите, доставчиците нагоре по веригата, ползвателите, за които се знаеше, че са засегнати, и правителството на Индия. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване на преразглеждането.
(9)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
(10)
Предвид видимо големия брой производители износители на разглеждания продукт в Индия, поименно изброени в искането, бе счетено за целесъобразно, в съответствие с член 27 от основния регламент, да се проучи дали следва да се използва извадка. За да може Комисията да реши дали е необходима извадка и ако това е така - да направи извадка, в съответствие с член 27 от основния регламент от горепосочените страни беше поискано да заявят своя интерес в рамките на 15 дни от започването на преразглеждането и да предоставят на Комисията информацията, изискана в известието за започване на преразглеждането. Само трима производители износители се отзоваха. Поради това не бе подбрана извадка.
(11)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знаеше, че са засегнати, както и до онези, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване на преразглеждането. Отговори бяха получени от трима производители от Съюза, трима производители износители и от правителството на Индия. Нито един от останалите производители не отговори на въпросника, нито предостави каквато и да било информация. Нито един от вносителите не се отзова по време на изготвянето на представителна извадка, а в хода на разследването нито един друг вносител не предостави каквато и да било информация на Комисията, нито заяви своя интерес.
(12)
Един от производителите поиска оценката за състоянието на индустрията на Съюза да включва също така данни, предоставени от друг доказан производител от Съюза. Това искане обаче бе отхвърлено, понеже се оказа, че въпросното дружество не е производител на продукта, предмет на разследването.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за определяне на вероятността за продължаване или повтаряне на субсидирането и на произтичащата от него вреда, както и за определяне на интереса на Съюза. Бяха извършени контролни посещения в помещенията на следните заинтересовани страни:
а)
производители от Съюза:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Нидерландия), което отговори на въпросника на Комисията и от името на DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Испания). По-долу за тези две дружества се използва общото наименование „DSM“,
-
Deretil S.A. (с предишно наименование DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Испания, наричано по-долу „Deretil“, както и
-
Sandoz GmbH, Kundl (Австрия), което отговори на въпросника на Комисията и от името на Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Испания). По-долу за тези две дружества се използва общото наименование „Sandoz“;
б)
производители износители в Индия:
-
Lupin Limited, Mumbai,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh and Baddi, както и
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;
в)
правителство на Индия („ПИ“)
-
Министерство на търговията, New Delhi
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящия преглед, е същият, който е предмет и на Регламент (ЕО) № 713/2005, а именно амоксициклин трихидрат, ампицилин трихидрат и цефалексин, които не са разпределени в дози или в някаква форма или опаковка за продажба на дребно, понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000 и са с произход от Индия („разглежданият продукт“).
(15)
Разследването потвърди, че както и при предходното разследване в рамките на прегледа разглежданият продукт и продуктите, произвеждани и продавани от производителите износители на вътрешния пазар на Индия, а също и продуктите, произвеждани и продавани в Съюза от производителите от Съюза, имат едни и същи основни физически и технически характеристики, както и едни и същи употреби, поради което се считат за подобни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО
3.1. Въведение
(16)
Както бе споменато в съображение 11, трима производители износители се отзоваха и попълниха въпросника. Само двама обаче от тези трима производители износители декларираха извършени от тях продажби на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП.
(17)
Въз основа на информацията, която се съдържа в искането за преглед и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разгледани следните режими, за които се твърди, че са свързани с предоставянето на субсидии:
Режими с национален обхват:
а)
режим на предварителни разрешения (Advance Authorization Scheme „AAS“);
б)
схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“);
в)
режим за насърчаване на експорта на средства за производство (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS“);
г)
режим за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“);
д)
разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation, „DFIA“);
е)
експортно ориентирани единици (Export Oriented Units, „EOUS“)/зони за преработка на продукцията за износ (Export Processing Zones, „ЕPZS“)/специални икономически зони (Special Economic Zones, „SEZ“);
ж)
режим на експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“), както и
з)
режим на освобождаване от данък върху доходите (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“).
Регионални режими:
и)
Пенджабски режим на промишлено стимулиране; както и
й)
Гуджаратски режим на промишлено стимулиране.
(18)
Изброените по-горе от а) до е) режими се основават на Закона от 1992 г. за (развитие и регулиране на) външната търговия (№ 22 от 1992 г.), който е в сила от 7 август 1992 г. („Закона за външната търговия“). Съгласно Закона за външната търговия ПИ има право да издава уведомления относно политиката в областта на износа и вноса. Те са обобщени в документите, посветени на „Външнотърговската политика“ („ВТП“), които се издават на всеки пет години от Министерството на търговията и редовно се актуализират. Два са ВТП документите, които са от значение за РПП в конкретния случай, а именно ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Вторият документ е влязъл в сила през август 2009 г. В допълнение правителството на Индия определя също така процедурите, уреждащи ВТП 04-09 и ВТП 04-14, в „Наръчник на процедурите (НП), том I“ (съответно „НП I 04-09“ и „НП I 09-14“). Наръчникът на процедурите също се актуализира редовно.
(19)
Режимът по буква ж) се основава на раздели 21 и 35А от Закона за банките от 1949 г., които позволяват на Reserve Bank of India (RBI) да дава указания на търговските банки в областта на експортните кредити.
(20)
Режимът по буква з) се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., който се изменя всяка година със Закона за финансите.
(21)
Режимът по буква и) се осъществява под административното ръководство на правителството на Пенджаб и се основава на Кодекса на правителството на Пенджаб за промишлената политика и стимулирането ѝ.
(22)
Режимът по буква й) се осъществява под административното ръководство на правителството на Гуджарат и се основава на неговата политика за насърчаване на промишлеността.
3.2. Режим на предварителни разрешения („AAS“)
а) Правна основа
(23)
Подробно описание на режима се съдържа в параграфи 4.1.1-4.1.14 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в параграфи 4.1-4.30А от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(24)
AAS се състои от шест подрежима, описани по-подробно в съображение 25. Тези подрежими се различават, inter alia, по обхвата на допусканите до участие лица. Производителите износители и търговците износители, които са „обвързани“ с поддържащи производители, имат право да участват в подрежим AAS за физически износ и в подрежим AAS за годишни потребности. Производителите износители, извършващи доставки за крайния износител, имат право да участват в подрежим AAS за междинни доставки. Основните изпълнители, които извършват доставки в рамките на категориите, свързани с „планиран износ“, упоменати в параграф 8.2 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, като например доставчиците на експортно ориентирана единица („ЕОЕ“), имат право да участват в подрежим AAS за планиран износ. И накрая междинните доставчици на производителите износители имат право на участие по отношение на свързаните с „планирания износ“ ползи от подрежимите „предварително нареждане за освобождаване“ („ARO“, Advance Release Order) и „насрещен вътрешен акредитив“.
в) Практическо приложение
(25)
Предварителни разрешения могат да бъдат издавани за:
i)
физически износ: това е основният подрежим. Той позволява безмитен внос на суровини, необходими за производството на конкретен краен продукт, предназначен за износ. „Физически“ в този контекст означава, че продуктът, предназначен за износ, трябва да напусне територията на Индия. Допустимият внос и задължението за износ, включително видът на продукта, предназначен за износ, се посочват в предварителното разрешение;
ii)
годишни потребности: това предварително разрешение не е свързано с конкретен продукт, предназначен за износ, а с по-широкообхватна продуктова група (напр. химически и свързани с тях продукти). Притежателят на такова предварително разрешение може, до определен стойностен праг, определен на базата на предходната му експортна дейност, да внася безмитно всякакви суровини, предназначени за производството на който и да е от продуктите, които попадат в съответната продуктова група. Той може да изнася всеки краен продукт, включен в продуктовата група, при производството на който е била използвана подобна безмитно внесена суровина;
iii)
междинни доставки: този подрежим обхваща случаите, при които двама производители възнамеряват да произвеждат един-единствен продукт, предназначен за износ, и си поделят производствения процес. Производителят износител, който произвежда междинния продукт, може да внася безмитно суровините, като за целта може да получи разрешение по подрежим AAS за междинни доставки. Крайният износител завършва процеса на производство и е задължен да изнесе готовия продукт;
iv)
планиран износ: този подрежим позволява на основния изпълнител да внася безмитно суровини, необходими за производството на стоки, които ще бъдат продавани като „планиран износ“ на категориите клиенти, посочени в параграф 8.2, букви б)-е), ж), и) и й) от ВТП 04-09 и ВТП 09-14. Според ПИ планираният износ се отнася за онези сделки, при които доставяните стоки не напускат държавата. Няколко категории доставки се разглеждат като планиран износ, при условие че стоките са произведени в Индия, т.е. представляват доставка на стоки за ЕОЕ или за дружество, разположено в специална икономическа зона (СИЗ);
v)
предварително нареждане за освобождаване („ARO“): притежателят на предварително разрешение, който възнамерява да доставя суровини от местни източници вместо чрез пряк внос, има възможност да използва ARO. В такива случаи предварителните разрешения се потвърждават като предварителни нареждания за освобождаване и се прехвърлят в полза на местния доставчик при доставката на посочените в тях суровини. Чрез прехвърлянето на ARO местният доставчик получава правото да се ползва от предимствата на „планирания износ“, както е посочено в точка 8.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи). Чрез механизма на ARO се възстановяват данъци и мита на доставчика, а не на крайния износител, под формата на възстановяване на мита. Възстановяването на данъци/мита е възможно както за местни, така и за вносни суровини;
vi)
насрещен вътрешен акредитив: този подрежим отново обхваща местните доставки на притежател на предварително разрешение. Притежателят на предварително разрешение може да се обърне към банка за откриване на вътрешен акредитив в полза на местен доставчик. Банката ще обезсили предварителното разрешение за пряк внос само що се отнася до стойността и обема на суровините, които са осигурени чрез местни доставки, вместо от внос. Местният доставчик ще има право да се ползва от предимствата на планирания износ, както е посочено в параграф 8.3 от ПВП 04-09 и ПВП 09-14 (т.е. AAS за междинни доставки/планиран износ, възстановяване при планиран износ и възстановяване на крайни акцизи).
(26)
По време на РПП единият от двамата оказали съдействие износители е получил отстъпки по режима AAS. Използваният от това дружество подрежим е и) физически износ Поради това не е необходимо да се определя дали останалите неизползвани подрежими подлежат на изравнителни мерки.
(27)
Внесените суровини не могат да се прехвърлят и трябва да се използват за производството на крайния продукт, предназначен за износ. Задължението за износ трябва да бъде изпълнено в рамките на предписания срок след издаването на предварителното разрешение. След приключването на комбинирания преглед този срок е удължен на 36 месеца (24 месеца с две удължавания по шест месеца).
(28)
За целите на извършването на проверки от страна на индийските власти притежателят на предварително разрешение е правно задължен да води за всяко предварително разрешение регистър на действителното потребление („верен и точен отчет“) на безмитно внесени стоки/стоки от вътрешния пазар в определен формат (параграфи 4.26, 4.30 и допълнение 23 към НП I 04-09 и НП I 09-14). Посоченият регистър трябва да бъде проверен от външен експерт-счетоводител/счетоводител, експерт по управленско счетоводство, който издава сертификат, удостоверяващ, че задължителните регистри и съответните документи са проверени и че предоставената съгласно допълнение 23 информация е вярна и точна във всяко едно отношение.
(29)
Що се отнася до използването на AAS за физически износ по време на РПП, както допустимият внос, така и задължението за износ са фиксирани по обем и стойност от ПИ и са отбелязани в предварителното разрешение. Освен това по време на вноса и износа съответните сделки трябва да бъдат отбелязвани от правителствени служители върху предварителното разрешение. Обемът на вноса, който се разрешава по този режим, се определя от ПИ въз основа на стандартни норми за съотношението между вложените суровини и крайните продукти („SION“, standard input-output norms). Такива SION съществуват за повечето продукти, включително за разглеждания продукт, и се публикуват от ПИ. След приключването на комбинирания преглед SION бяха занижавани на два пъти, като по време на РПП, по отношение на основните вложени суровини и в зависимост от продукта и маршрута, те бяха с 2,3 до 16,1 % по-ниски, отколкото по време на комбинирания преглед.
(30)
Независимо от това понижаване на SION бе установено, че за един от разглежданите видове продукти действителното потребление продължава да е под SION. Освен това бе установено, че въпреки че това е задължително, дружеството не е водело посочения в съображение 28 („допълнение 23“) регистър на потреблението, който подлежи на проверка от страна на външен експерт-счетоводител. Независимо от неспазването на това изискване дружеството се е възползвало от предимствата, които предоставят режимът AAS. Нещо повече, предвид констатираните завишени стойности на SION тези предимства са надвишавали предписаното от съответните правни разпоредби.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(31)
ПИ и един производител износител представиха коментари по AAS.
(32)
ПИ твърди, че AAS работи като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители, с въведена система за проверка, която съответства на разпоредбите на приложения I, II и III към основния регламент и чрез която се наблюдава връзката между безмитно внесените суровини и крайните продукти, предназначени за износ. В допълнение ПИ изтъкна, че съгласно разпоредбите на основния регламент на изравнителни мерки може да подлежи само опрощаването или възстановяването на такси при внос, чийто размер превишава размера на тези, с които се облагат внесените суровини, използвани за производството на продуктите, предназначени на износ. Що се отнася до системата за проверка, то наблегна на това, че е въведена адекватна система за проверка. В тази връзка то се позова на определен брой елементи за проверка, с които е разполагало ПИ за извършването на подобна проверка, включително SION, информация за количествата, съдържаща се в документите за вноса и износа, и проверка на възстановяването след осъществяване на вноса и износа. ПИ също така припомня, че режимът предвижда в случай на неизползвани суровини да бъде заплатено пълно мито заедно с лихвите.
(33)
Производителят износител, използвал режима AAS за продажбите си в Съюза, не предостави коментари по обобщените в букви a)-в) констатации по отношение на описанието и прилагането на практика на режима, но оспори определен брой цифрови данни, използвани при изчисляването на размера на субсидията. След като бе направена проверка на изчисленията и не се наложи внасянето на каквито и да било корекции в тях, въпросът бе разяснен на въпросното дружество.
д) Заключение
(34)
Освобождаването от вносни мита е субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, т.е. финансово участие от страна на ПИ, което е облагодетелствало разследвания износител.
(35)
Освен това режимът AAS за физически износ несъмнено зависи по закон от извършването на износа и поради това се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки съгласно член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Никое дружество не може да се ползва с предимства по този режим, ако не е поело задължение за износ.
(36)
Поради това настоящият преглед с оглед изтичането на срока на действие на мерките потвърди, че използваният в конкретния случай основен подрежим не може да се разглежда като допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на правилата, посочени в приложение I (подточка i), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване на мита за заместители) към основния регламент. Макар действително да съществува система или процедура за проверка, която да потвърждава дали и в какви количества суровините са били използвани за производството на изнасяния продукт (приложение II, част II, точка 4 към основния регламент, а ако става въпрос за схеми за възстановяване за заместители - приложение III, част II, точка 2 към основния регламент), ПИ не я е прилагало ефективно. Самите SION не могат да се смятат за система за проверка на действителното потребление, тъй като бяха счетени за твърде щедри и бе установено, че ПИ не търси да му бъдат възстановени ползите, които са били получени в повече. Действително от страна на ПИ не е бил осъществен ефективен контрол, който да се основава на надлежно воден регистър на действителното потребление. Освен това ПИ не е провело допълнителна проверка, основана на действително вложените суровини, въпреки че такава проверка по принцип е задължителна при липса на ефективно прилагана система за проверка (приложение II, част II, точка 5 и приложение III, част II, точка 3 към основния регламент). На последно място бе потвърдено, че макар да е задължително по закон, ангажирането на експерт-счетоводители в процеса на проверка на практика не е гарантирано.
(37)
Поради това подрежимът АAS за физически износ подлежи на изравнителни мерки.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(38)
Поради липсата на допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители ползата, която подлежи на изравнителни мерки, е опрощаването на всички вносни мита, които по принцип са дължими при вноса на суровини. В този смисъл и по повод на изложеното в съображение 32 искане на ПИ следва да се отбележи, че в основния регламент се предвиждат не само изравнителни мерки за „прекомерното“ опрощаване на мита. Съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент и приложение I, буква и) към него прекомерно опрощаване на мита може да бъде обект на изравнителни мерки, само ако са спазени условията на приложения II и III към основния регламент. В конкретния случай обаче тези условия не са изпълнени. Следователно, ако бъде установено, че липсва адекватна процедура за наблюдение, няма да се прилага посоченото по-горе изключение за режимите за възстановяване на мита, а по-скоро обичайното правило за изравнителни мерки спрямо сумата на неплатените мита (приходи, от които правителството се е отказало), отколкото спрямо предполагаемо прекомерно опрощаване. Както е посочено в приложение II, част II и приложение III, част II към основния регламент, тежестта за изчисляване на такова прекомерно опрощаване не пада върху разследващия орган. Точно обратно, съгласно член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент разследващият орган трябва само да установи наличието на достатъчно доказателства, които да опровергаят целесъобразността на искана система за проверка.
(39)
Размерът на субсидиите за износителя, използвал AAS, бе изчислен въз основа на неполучените вносни мита (основно мито и специално допълнително мито) върху суровините, внесени по подрежима за производството на разглеждания продукт по време на РПП (числител). В съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от размера на субсидията при подадено мотивирано искане за това. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе разпределен върху оборота от износа на разглеждания продукт по време на РПП, като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(40)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим по време на РПП за единствения оказал съдействие производител, който го е използвал, възлиза на 12,3 %.
3.3. Схема за кредитиране на заплащането на митнически задължения (Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS“)
а) Правно основание
(41)
Подробно описание на DEPBS се съдържа в параграф 4.3 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 4 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(42)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в този режим.
в) Практическо осъществяване
(43)
Всеки износител, който има право да участва в този режим, може да подаде молба за отпускане на кредити по DEPBS, които се изчисляват като процент от стойността на продуктите, изнасяни по този режим. Размерът на кредитите по DEPBS е установен от индийските власти за повечето продукти, включително и за разглеждания продукт. Този размер се определя въз основа на SION (вж. съображение 29) и подлежащите на облагане с мито категории при предполагаемия внос, независимо от това дали вносните мита са били действително платени или не. Размерът на кредитите по DEPBS за разглеждания продукт по време на РПП в рамките на настоящото разследване възлизаше на 8 % за амоксициклин трихидрат и на 7 % за ампицилин трихидрат и цефалексин, т.е. при всички случаи е бил по-висок от този по време на комбинирания преглед.
(44)
За да има право дадено дружество да се ползва от този режим, то трябва да извършва износ. В момента на сделката за износ износителят трябва да подаде декларация до индийските власти, в която да посочи, че осъществява износ по DEPBS. За да бъдат изнесени стоките, по време на процедурата по изпращането им индийските митнически власти издават товарителница за износ, в която се посочва, inter alia, размерът на кредита по DEPBS, който следва да бъде предоставен за тази сделка за износ. На този етап износителят знае каква точно полза ще получи. След издаването на товарителница за износ от митническите власти ПИ няма правомощия при отпускането на кредит по DEPBS. Размерът на DEPBS, който следва да се използва за изчисляването на ползата, е размерът, който се е прилагал по време на изготвянето на експортната декларация. Поради това няма възможност за изменение на размера на ползата със задна дата.
(45)
Беше установено, че в съответствие с индийските счетоводни стандарти кредитите по DEPBS могат да бъдат заведени с натрупване като приход по търговските сметки, след като е изпълнено задължението за износ. Такива кредити могат да се използват за плащането на мита върху последващ внос на всякакви стоки, които се внасят без ограничения, с изключение на средства за производство. Внесените по този начин стоки могат да бъдат продавани на местния пазар (като в такъв случай се облагат с данък върху продажбите) или да бъдат използвани по друг начин. Кредитите по DEPBS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на отпускане.
(46)
Заявленията за кредити по DEPBS се попълват по електронен път и могат да обхващат неограничен брой сделки за износ. De facto не съществува строго определен краен срок за подаване на заявление за кредити по DEPBS.Използваната за управление на схемата DEPBS електронна система не изключва автоматично сделките за износ след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, посочен в параграф 4.47 от НП I 04-09 и НП I 09-14. Освен това, както изрично е предвидено в параграф 9.3 от НП I 04-09 и НП I 09-14, заявленията, получени след изтичане на крайния срок за подаване на заявления, винаги могат да бъдат разгледани, като бъде наложена минимална наказателна такса (напр. 10 % от отпуснатия размер).
(47)
Установено бе, че един оказал съдействие производител износител е използвал този режим по време на РПП.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(48)
ПИ изтъкна, че „помощта за получателя“ може да бъде измерена, а изравнителните мерки с оглед на субсидията - да бъдат определени, само когато лицензиите по DEPBS се продават на пазара, тъй като те предоставят полза, само ако и когато се продават на пазара. С други думи, кредитите по DEPBS няма да подлежат на изравнителни мерки, когато се използват за плащането на мито върху внасяните стоки, които се използват като суровина за производството на изнасяните стоки.
д) Заключения по отношение на DEPBS
(49)
В рамките на DEPBS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Кредитът по DEPBS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът евентуално ще бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. Освен това от кредита по DEPBS се облагодетелства износителят, тъй като той подобрява неговата ликвидност не само когато лицензът се продава на пазара, както твърдеше ПИ, но също така и когато се използва за плащането на мита върху внасяните стоки.
(50)
Освен това DEPBS зависи в правен аспект от извършването на износа, поради което се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа аления, буква а) от основния регламент.
(51)
Този режим не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или като схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят няма задължение действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес, а размерът на кредита не се изчислява в зависимост от действително вложените суровини. Нещо повече, не е въведена система или процедура, посредством която да се провери кои суровини са използвани в процеса на производство на изнасяния продукт или дали не е извършено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. На последно място, даден износител има право да участва за полза по DEPBS, независимо от това дали изобщо внася някакви суровини. За да се възползва от режима, е достатъчно износителят само да изнася стоки, без да е нужно да доказва внос на суровини. По този начин дори износители, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от DEPBS.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(52)
В съответствие с член 3, параграф 2 и член 5 от основния регламент размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице през разследвания период в рамките на преразглеждането. В тази връзка бе прието, че ползата се прехвърля на получателя в момента, в който се осъществява сделка за износ по този режим. В този момент ПИ е длъжно да откаже да събира митата, което представлява финансово участие по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
(53)
С оглед на гореизложеното се счита за целесъобразно оценката на ползата по DEPBS да се извършва чрез сумиране на кредитите, получени за всички сделки за износ, осъществени по този режим по време на РПП.
(54)
При отправени обосновани искания таксите, които са били необходими за получаването на субсидията, бяха приспаднати от така установените кредити, така че да се получи размерът на субсидията като числител, в съответствие с член 7, параграф 1, буква а) от основния регламент.
(55)
В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията бе разпределен върху целия оборот от износа по време на периода на разследването в рамките на преразглеждането като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(56)
С оглед на гореизложеното ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за оказалия съдействие производител износител, който го е използвал по време на РПП, възлиза на 6,9 %.
3.4. Режим за насърчаване на износа чрез внос на средства за производство (Export Promotion Capital Goods scheme, „EPCGS“)
а) Правно основание
(57)
Подробното описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от ВТП 04-09 и ВТП 09-14, както и в глава 5 от НП I 04-09 и НП I 09-14.
б) Право на участие
(58)
Право да участват в този режим имат производители износители, търговци износители, „обвързани“ с поддържащи производители и доставчици на услуги.
в) Практическо осъществяване
(59)
В случай че е спазено условието за задължение за износ, дадено дружество има право да внася средства за производство (нови и употребявани, но не по-стари от 10 години) с намалено мито. За тази цел след подаване на заявление и след заплащане на съответната такса ПИ издава лиценз за EPCGS. Режимът предвижда намалена ставка на вносното мито в размер на 5 %, приложима за всички средства за производство, внесени по този режим. С цел да бъде спазено задължението за износ внесените средства за производство трябва да бъдат използвани за производството на определено количество стоки за износ в рамките на определен период от време. Съгласно ВТП 09-14 средствата за производство могат да бъдат внасяни при нулева ставка на митото в рамките на режима EPCGS, но в този случай срокът за изпълнение на задължението за износ е по-кратък.
(60)
Притежателят на лиценз за EPCGS може да се снабдява със средства за производство и от местни доставчици. В такъв случай местният производител на средства за производство може също да се възползва от възможността за безмитен внос на компонентите, необходими за производството на средствата за производство. Като алтернативна възможност местният производител може да поиска да се ползва от предимствата на планирания износ за доставката на средства за производство на притежател на лиценз за EPCGS.
(61)
Беше установено, че и двамата оказали съдействие производители износители са използвали този режим по време на РПП.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(62)
След оповестяването на информацията ПИ оспори прилагането на изравнителни мерки спрямо режима EPCGS. По-специално то изтъкна, че свързаните със закупуването на средства за производство субсидии по EPCGS, по отношение на които задължението за износ е било изпълнено още преди РПП, повече не следва да бъдат третирани като зависещи от извършването на износа. Един производител износител, за който бе установено, че е получавал субсидии по EPCGS, изтъкна, че тези субсидии не е трябвало да бъдат взети под внимание, тъй като е нямало да бъдат използвани за закупуването на средства за производство, използвани за производството на разглеждания продукт.
д) Заключение по отношение на EPCGS
(63)
В рамките на EPCGS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Намаляването на митото представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като тези отстъпки водят до намаляване на получаваните от ПИ постъпления от мита, които иначе са дължими. Освен това намаляването на митото облагодетелства износителя, тъй като спестените при вноса мита подобряват ликвидността на дружеството.
(64)
Твърдението, че свързаните със закупуването на средства за производство субсидии по EPCGS, по отношение на които задължението за износ е било изпълнено още преди РПП, би следвало вече да не зависят от извършването на износа, трябва да бъде отхвърлено. Действително не се оспорва фактът, че режимът EPCGS зависи по закон от извършването на износа, тъй като EPCGS лицензи не могат да бъдат получени без поемането на ангажимент за износ. Поради това той се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Конкретният момент, когато задължението за износ действително ще бъде изпълнено, е без значение в това отношение. Що се отнася до това, дали средствата за производство се използват за производството на разглеждания продукт в съответствие с глава 5.2 от ВТП 09-14, режимът EPCGS позволява вноса на средства за предварително производство, същинско производство и следпроизводствени дейности (в това число напълно сглобени продукти (complete knock-down „CKD“)/ полусглобени продукти (semi knock-down „SKD“), както и компютърни софтуерни системи). Поради това е очевидно, че от режима EPCGS могат да се възползват дори стоките, неизползвани за производството на разглеждания продукт. Освен това беше установено, че задължението за износ в съответствие с режима EPCGS е било изпълнено, като е използван износът на разглеждания продукт. Поради това искането се отхвърля.
(65)
Режимът EPCGS не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или за схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Средствата за производство не са включени в обхвата на допустимите схеми, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, тъй като те не се влагат в производството на изнасяните продукти.
е) Изчисляване на размера на субсидията
(66)
Размерът на субсидията бе изчислен в съответствие с член 7, параграф 3 от основния регламент въз основа на неплатените мита върху внесените средства за производство, разпределени за период, който съответства на нормалната амортизация на такива средства за производство в разглежданата индустрия. Към така изчисления размер бяха добавени лихви, за да се отрази пълната стойност на ползата през това време. За тази цел за подходящ бе сметнат търговският лихвен процент, прилаган в Индия за заеми в местна валута по време на РПП.
(67)
В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент размерът на тази субсидия бе разпределен върху оборота от износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа.
(68)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за оказалите съдействие производители износители по време на РПП, възлиза на 0,1-0,5 %.
3.5. Режим за фокусиране върху пазара (Focus Market Scheme, „FMS“)
а) Правно основание
(69)
Подробното описание на FMS се съдържа в параграфи 3.9.1-3.9.2.2 от ВТП 04-09 и параграфи 3.14.1-3.14.3 от ВТП 09-14, както и в параграфи 3.20-3.20.3 от НП I 04-09 и параграфи 3.8-3.8.2 от НП I 09-14.
б) Право на участие
(70)
Всеки производител износител или търговец износител има право да участва в този режим.
в) Практическо осъществяване
(71)
При този режим износът на всички продукти за държавите, изброени в допълнение 37(С) към НП I 04-09 и НП I 09-14, има право на митнически кредит, който се равнява на 2,5 % от стойността FOB на изнасяните по този режим продукти. От режима са изключени някои видове експортни дейности, като износът на внесени или претоварени стоки, планираният износ, износът на услуги и оборотът за износ на единици, функциониращи в специални икономически зони/експортно ориентирани единици. От режима са изключени и някои видове продукти, като диаманти, благородни метали, руди, зърнени храни, захар и петролни продукти.
(72)
Митническите кредити по режима FMS са свободно прехвърляеми и са валидни в рамките на 24 месеца от датата на издаване на съответното удостоверение за право на кредита. Те могат да се използват за плащането на мита върху последващ внос на всякакви суровини или стоки, включително средства за производство.
(73)
Удостоверението за право на кредита се издава от пристанището, от което е направен износът, след осъществяването на износа или изпращането на стоките. Ако кандидатстващият за кредит представи пред органите копия на всички свързани с износа важни документи (напр. заповед за износ, фактури, товарителници, банкови удостоверения), ПИ няма правомощия при отпускането на митническите кредити.
г) Коментари след оповестяването на информацията
(74)
След оповестяването на информацията ПИ изтъкна, че докато удостоверението за право на кредита не бъде продадено на пазара, то няма да предоставя никакви предимства на получателя, поради което няма да подлежи на изравнителни мерки. Беше изтъкнато, че митническите кредити по FMS няма да подлежат на изравнителни мерки, когато се използват за плащането на мито върху внасяните стоки, които се използват като суровини за производството на изнасяните стоки. Оказалият съдействие производител износител, който се е облагодетелствал от FMS, изтъкна, че в географски аспект режимът е свързан с други държави, поради което не може да бъде предмет на изравнителни мерки от страна на Съюза.
д) Заключение по отношение на FMS
(75)
В рамките на FMS се предоставят субсидии по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент. Митническият кредит по FMS представлява финансово участие от страна на ПИ, тъй като кредитът рано или късно ще бъде използван за компенсиране на вносни мита, като по този начин се намаляват приходите на ПИ от мита, които иначе биха били дължими. В допълнение, независимо от това дали удостоверението за разрешение на кредита се използва за компенсиране на вносни мита, или се продава на пазара, митническият кредит по FMS облагодетелства износителя, тъй като подобрява неговата ликвидност.
(76)
Освен това FMS зависи по закон от извършването на износа, поради което се счита за специфичен и подлежащ на изравнителни мерки по член 4, параграф 4, първа алинея, буква а) от основния регламент. Фактът, че държавите от Съюза не попадат в обхвата на режима FMS, не противоречи нито на практическото осъществяване на режима, нито на начина, по който се използва ползата по FMS, както е посочено в съображения 72-74. Поради това искането трябваше да бъде отхвърлено.
(77)
Този режим не може да бъде считан за допустима схема за възстановяване на мита или схема за възстановяване за заместители по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Той не съответства на стриктните правила, посочени в приложение I, буква и), приложение II (определение и правила за възстановяване на мита) и приложение III (определение и правила за възстановяване за заместители) към основния регламент. Износителят не е задължен действително да използва безмитно внесените стоки в производствения процес, а размерът на кредита не се изчислява въз основа на действително вложените суровини. Не е въведена система или процедура, посредством която да се потвърди кои суровини са вложени в производствения процес на изнасяния продукт или дали не е направено прекомерно плащане на вносни мита по смисъла на приложение I, буква и) и приложения II и III към основния регламент. Даден износител има право да участва за полза по FMS, независимо дали внася суровини или не. За да се възползва от режима, е достатъчно износителят просто да изнася стоки, без да е нужно да доказва внос на суровини. По този начин дори износителите, които доставят суровините си изцяло от местния пазар и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани като суровини, имат право да се възползват от FMS. Освен това даден износител може да използва митническите кредити по FMS, за да внася средства за производство, въпреки че средствата за производство не попадат в обхвата на допустимите схеми за възстановяване на мита, посочени в приложение I, буква и) към основния регламент, защото не се влагат в производството на изнасяните продукти.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(78)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки, бе изчислен от гледна точка на ползата за получателя, за която е установено, че е налице по време на РПП, както е осчетоводена с натрупване като приход от оказалия съдействие производител износител, използвал режима, при осъществяване на сделката за износ. В съответствие с член 7, параграфи 2 и 3 от основния регламент този размер на субсидията (числител) бе разпределен върху оборота на износа по време на РПП като подходящ знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износа и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или превозваните количества.
(79)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим по време на РПП за оказалия съдействие производител износител, използвал този режим, възлиза на 0,1 %.
3.6. Разрешение за безмитен внос (Duty Free Import Authorisation, „DFIA“)
(80)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режима DFIA по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.7. Експортно ориентирани единици (Export Oriented Units, „EOU“)/зони за преработка на продукцията за износ (Export Processing Zones, „ЕPZ“)/специални икономически зони (Special Economic Zones, „SEZ“)
(81)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режимите EOU/EPZ/SEZ по време на РПП. Поради това не бе необходимо тези режими да бъдат допълнително анализирани в рамките на настоящото разследване.
3.8. Режим за експортно кредитиране (Export Credit Scheme, „ECS“)
а) Правно основание
(82)
Режимът е подробно описан в ръководен циркулярен документ DBOD № DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (Експортен кредит в рупии/чужда валута & предоставяне на услуги за износителите) на RBI, адресиран до всички търговски банки в Индия.
б) Право на участие
(83)
Производителите износители и търговците износители имат право да участват в този режим.
в) Практическо осъществяване
(84)
В рамките на този режим RBI задължително определя максимални прагове на лихвените проценти, приложими спрямо експортните кредити както в индийски рупии, така и в чужда валута, които търговските банки могат да налагат на износителя. ECS се състои от два подрежима: ECS преди експедиране („пакетен кредит“), който обхваща кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на покупката, преработването, производството, опаковането и/или спедицията на стоките преди износа, и ECS след експедиране, по който се предоставят заеми на оборотен капитал с цел финансиране на вземанията по износа. RBI също така нарежда на банките да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране.
(85)
В резултат на циркулярното писмо на RBI износителите могат да получават експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти по обикновените търговски кредити („кешови кредити“), които се определят само от пазарните условия. Разликата в лихвените проценти може да бъде по-малка при дружества с добър кредитен рейтинг. Всъщност дружествата с висок рейтинг могат да успеят да се договорят за експортни кредити и кешови кредити при еднакви условия.
д) Заключение по отношение на режима ECS
(86)
Преференциалните лихвени проценти за кредит по ECS, определени в циркулярния документ на RBI, споменат в съображение 85, могат да намалят разходите по лихвите на даден износител в сравнение с разходите по кредита, които се определят само от пазарните условия, като в този случай износителят реализира полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Само по себе си експортното финансиране не е по-сигурно от вътрешното финансиране. Всъщност обикновено то се възприема като по-рисковано, а степента на обезпечаване, която се изисква за определен кредит, независимо от предмета на финансиране, е чисто търговско решение на дадена търговска банка. Разликите в лихвените проценти при различните банки са резултат от методологията на RBI за определяне на максимални размери на лихвите по заемите за всяка търговска банка поотделно. Освен това търговските банки няма да са задължени да предоставят на заемателите експортно финансиране при евентуално по-изгодни лихвени проценти за експортните кредити в чужда валута.
(87)
Въпреки че преференциалните кредити по режима ECS се отпускат от търговските банки, получената полза представлява финансово участие от страна на правителството по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. В този контекст следва да се отбележи, че нито в член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент, нито в Споразумението на СТО за субсидиите и изравнителните мерки се изисква таксуване на публичните сметки, т.e. възстановяване на средства на търговските банки от страна на ПИ, за да бъде установено наличието на субсидия, а е достатъчно само нареждане от страна на правителството за изпълняване на функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточки i), ii) или iii) от основния регламент. RBI е публичноправен орган и следователно отговаря на определението за „правителство“, съдържащо се в член 2, буква б) от основния регламент. Тя е 100 % държавна собственост, обслужва целите на държавната политика, напр. паричната политика, а ръководството ѝ се назначава от ПИ. RBI дава нареждания на частноправните субекти по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са длъжни да спазват наложените от нея условия, inter alia, по отношение на максималните стойности на лихвените проценти по експортните кредити, определени в циркулярното писмо на RBI, и разпоредбите на RBI, съгласно които търговските банки трябва да заделят известна част от нетния си банков кредит за експортно финансиране. Това нареждане задължава търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай - да предоставят заеми под формата на преференциално експортно финансиране. Такова пряко прехвърляне на средства под формата на заеми, отпускани при определени условия, обикновено е в правомощията на правителството, като на практика реално не се различава от обичайната практика на правителствата по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се счита за специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти са налични само във връзка с финансирането на експортните сделки и следователно зависят от извършването на износа в съответствие с член 4, параграф 4, буква а) от основния регламент.
д) Изчисляване на размера на субсидията
(88)
Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между платените лихви за използваните експортни кредити по време на РПП и сумата, която би била платима за обикновени търговски кредити, използвани от единствения оказал съдействие производител износител, използвал този режим. Размерът на субсидията (числител) бе разпределен върху общия оборот от износа по време на РПП като подходящ знаменател в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от извършването на износа, а не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или произведените количества.
(89)
Ставката на субсидията, установена по отношение на този режим за РПП за оказалия съдействие производител износител, използвал този режим, беше пренебрежимо ниска.
3.9. Режим за освобождаване от данък върху доходите (Income Tax Exemption Scheme, „ITES“)
(90)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от режима ITES по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.10. Пенджабски режим за промишлено стимулиране
(91)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от Пенджабския режим за промишлено стимулиране по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.11. Гуджаратски режим за промишлено стимулиране
(92)
В хода на разследването бе установено, че оказалите съдействие индийски производители не са получили никакви ползи от Гуджаратския режим за промишлено стимулиране по време на РПП. Поради това не бе необходимо този режим да бъде допълнително анализиран в рамките на настоящото разследване.
3.12. Размер на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки
(93)
Размерът на субсидиите, които подлежат на изравнителни мерки в съответствие с разпоредбите на основния регламент, изразен ad valorem, за разследваните производители износители варира между 7,5 и 12,4 %. Тези размери на субсидиране превишават прага de minimis, посочен в член 14, параграф 5 от основния регламент.
(94)
Поради това се счита, че в съответствие с член 18 от основния регламент субсидирането е продължило и по време на РПП.
3.13. Заключения по отношение на вероятността за продължаване или повтаряне на субсидирането
(95)
В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент беше разгледана вероятността изтичането на мерките, които са в сила в момента, да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането.
(96)
В това отношение следва да се припомни, че съдействие оказаха само двама известни на разследването производители износители на разглеждания продукт. От предоставената от Индия и Съюза налична статистическа информация делът на тези износители от общите продажби в Съюза на индийските производители износители на разглеждания продукт не може да бъде установен. При все това тези статистически данни подсказват, че съществуват и други производители, които е възможно да продават разглеждания продукт в Съюза.
(97)
Беше установено, че по време на РПП оказалите съдействие производители износители са продължили да се облагодетелстват от подлежащото на изравнителни мерки субсидиране от страна на индийското правителство. Анализираните по-горе режими на субсидиране предоставят нееднократни ползи и няма никакви признаци тези програми да приключат или да бъдат променени в близко бъдеще или оказалите съдействие производители износители да престанат да получават ползи от тези режими.
(98)
Няма налична информация за това, че другите производители износители няма да продължат да получават ползи от режимите за субсидиране, анализирани по-горе. Поради това се прави заключението, че субсидирането в национален мащаб е продължило.
(99)
С оглед на изложените по-горе констатации, бе направено заключението, че субсидирането е продължило по време на РПП и вероятно ще продължи и в бъдеще.
4. ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(100)
По време на периода на разследване в рамките на преразглеждането сходният продукт е произвеждан в Съюза от следните производители от Съюза: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA и Antibioticos S.A. Заявителите подадоха искане за преглед с оглед изтичането на срока на действие на антисубсидийните мерки, които в момента са в сила. Цялата налична информация за производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в искането, и данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването в рамките на преразглеждането, бяха използвани за установяване на общото производство на Съюза. На тази основа по приблизителна оценка общото производство на Съюза по време на РПП е възлизало на 7 093 тона.
(101)
Производителите от Съюза, представляващи общото производство на Съюза, съставляват индустрията на Съюза по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент и са „индустрията на Съюза“. Тъй като сходният продукт, произвеждан от тримата производители от Съюза, които отговориха на въпросника по време на РПП, представляваше до 95 % от общото производство в Съюза на сходния продукт, данните на тези производители се считат за представителни за цялата индустрия на Съюза.
5. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
5.1. Предварителна бележка
(102)
За целите на анализа на обема на вноса и динамиката на цените бяха използвани статистическите данни за вноса на Евростат, отнасящи се до кодове по ТАРИК 2941101010, 2941102010 и 2941900030 за 2007 и 2008 г. и кодове по ТАРИК 2941100010 и 2941900030 за 2009 и последващите години, приложими по време на разглеждания период.
(103)
Предвид малкия брой производители от Съюза и факта, че един производител от Съюза е произвеждал сходния продукт по договор за ишлеме с друг производител, информацията за индустрията на Съюза е посочена, когато е необходимо, само под формата на индекси или диапазони, за да се запази поверителността на данните.
5.2. Потребление на пазара на Съюза
(104)
Сходният продукт се продава от индустрията на Съюза на несвързани клиенти и се продава/прехвърля към свързани дружества за по-нататъшна преработка надолу по веригата.
(105)
Счетено бе, че продажбите на несвързани субекти оформят „свободния пазар“. Продажбите/прехвърлянето към свързани субекти бяха счетени за „вътрешна монополизирана употреба“.
(106)
При изчисляването на видимото потребление на Съюза на разглеждания продукт и на сходния продукт Комисията прибави:
-
общия обем на вноса на продукта, предмет на разследването, в Съюза по данни на Евростат,
-
обема на продажбите на сходния продукт в Съюза, произведен от индустрията на Съюза,
-
обема на вътрешната употреба на сходния продукт от индустрията на Съюза,
-
обема по приблизителна оценка на продажбите на сходния продукт в Съюза от други известни производители от Съюза.
(107)
Следва да се отбележи, че с цел да се избегне двойното отчитане на обема на продажбите, продажбите, извършени по договор за ишлеме между двама производители от Съюза, бяха изключени от споменатото по-горе изчисление.
(108)
Въз основа на гореизложеното потреблението в Съюза на разглеждания продукт и на сходния продукт е отбелязало плавен ръст в общ размер от 28 % по време на разглеждания период:
Потребление (в тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Разглеждан продукт и сходен продукт
6 601
7 021
7 783
8 423
Индекс
100
106
118
128
5.3. Внос от Индия
5.3.1. Обем, пазарен дял и цени на вноса от Индия
Внос (в тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос на разглеждания продукт за свободно обращение
32,6
16,1
1,9
1,4
Индекс
100
49
6
4
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
45,5
3,7
15,5
14,5
Индекс
100
8
34
32
(109)
По данни на Евростат обемът на вноса на разглеждания продукт от Индия за свободно обращение е намалял с 96 % през разглеждания период. Значителен спад от 51 процентни пункта се наблюдава през 2008 г., последван от по-нататъшно намаление с 43 процентни пункта през 2009 г. и два процентни пункта по време на РПП.
(110)
Малко по-различна тенденция може да се наблюдава при вноса при режим активно усъвършенстване, който е свободен откъм изравнителни мерки и мита. След първоначален спад на вноса с 92 % между 2007 и 2008 г. вносът бележи увеличение през 2009 г. и остава относително стабилен по време на РПП.
Средна цена на вноса (EUR/t)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Внос на разглеждания продукт за свободно обращение
25 863
28 934
34 758
19 200
Индекс
100
112
134
74
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
35 616
37 443
30 894
30 044
Индекс
100
105
87
84
(111)
Средната цена на вноса на разглеждания продукт от Индия за свободно обращение бележи увеличение от 34 % между 2007 и 2009 г., последвано от рязък спад по време на РПП, за да достигне ниво с 26 % по-ниско от нивото през 2007 г. Също така цените на вноса при режим активно усъвършенстване следват низходяща тенденция и се понижават с 16 % по време на разглеждания период. Различната динамика на цените при двата режима на внос може да се обясни с различния вид разглеждан продукт, който предимно е бил внасян, а именно цефалексин, който е сравнително по-скъп от другите видове.
Пазарен дял на вноса от Индия
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Разглеждан продукт, внос за свободно обращение
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Индекс
100
46
5
3
Внос на разглеждания продукт при режим активно усъвършенстване
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Индекс
100
8
29
25
(112)
Пазарният дял на вноса от Индия, осъществяван за свободно обращение или при режим активно усъвършенстване, е бил много малък през разглеждания период и бележи понижение и в двата случая.
(113)
Един производител от Съюза посочи, че вносът от Индия, който се основаваше на данни от Евростат, е бил погрешно изчислен, тъй като индийските статистически данни за износа сочат по-високи обеми на износа от предоставените от Евростат. В това отношение следва да се отбележи, че стандартна практика на Комисията е да използва Евростат като база за статистически данни за вноса. Освен това следва да се отбележи, че индийските статистически данни за износа не посочват крайното местоназначение на износа и дали той действително ще влезе в Съюза. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
5.3.2. Подбиване на цените
(114)
Предвид изключително ниското количество на вноса от Индия, влязъл на пазара на Съюза за свободно обращение, не беше възможно да се извлече смислен извод за подбиването на цените. Що се отнася до вноса при режим активно усъвършенстване, установеният марж на подбиване на цените беше с отрицателен знак. При все това този внос възлиза на по-малко от десет тона и се отнася само до един вид продукт (цефалексин), който същевременно е на най-скъпия и най-слабо разпространен вид продукт на пазара. Поради това бе направено заключението, че данните за сделките за внос при режим активно усъвършенстване не са представителни, за да се направи смислено изчисляване на подбиването, и не са подходящи за по-нататъшен анализ.
(115)
Един производител от Съюза посочи, че отделен анализ на двата вида внос - а именно за свободно обращение и при режим активно усъвършенстване - не е в съответствие с подхода, възприет при предишната процедура по преразглеждане, а също така противоречи на постоянната практика на Комисията.
(116)
В това отношение следва да се отбележи в съответствие с направеното в съображение 115 заключение, че количествата, внесени при режим активно усъвършенстване или за свободно обращение, не са достатъчни, за да позволят да се извлекат смислени изводи. Като се има предвид ниското ниво на сумарния обем, това заключение важи също така за този обем.
5.4. Внос от други трети държави
Внос с произход от трети държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (в тонове)
Сингапур
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Индекс
100
93
130
156
Китай
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Индекс
100
128
241
253
Оман
373,4
438,5
301,7
287,9
Индекс
100
117
81
77
Други трети държави
67,8
327,5
74,2
73,2
Индекс
100
483
109
108
ОБЩО
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Индекс
100
114
144
162
(117)
Вносът на продукта, предмет на преразглеждането, от държави, различни от Индия, бележи ръст от 62 % през разглеждания период, съпътстван от увеличение на пазарния дял с повече от 10 процентни пункта - от 37,6 % на 47,7 %, което съвпада с нарастването на потреблението на пазара на Съюза. Сред държавите износителки Сингапур, Китай и Оман са били най-големите доставчици на пазара на Съюза.
Средна цена на вноса на тон (в евро)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Сингапур
44 218
36 590
27 007
22 485
Индекс
100
83
61
51
Китай
29 515
26 622
21 224
20 683
Индекс
100
90
72
70
Оман
29 875
27 665
23 440
22 597
Индекс
100
93
78
76
Други трети държави
38 324
35 987
45 628
46 938
Индекс
100
94
119
122
ОБЩО
39 020
32 953
25 193
22 385
Индекс
100
84
65
57
(118)
Средните цени на вноса от трети държави са се понижили значително с 43 % през разглеждания период. Въпреки че цените на основните държави износителки (Сингапур, Китай и Оман) са подбивали цените на Съюза с около 20 % през РПП за всеки отделен продукт, а обемът на вноса може да се разглежда като значителен, този внос на ниски цени явно не е навредил на рентабилността на индустрията на Съюза.
(119)
Един производител от Съюза заяви, че при анализа на динамиката на средните цени на вноса е трябвало да бъдат взети предвид различните видове продукти. В това отношение следва да се отбележи, че в съответствие със стандартната практика анализът, inter alia, на динамиката на цените трябва да се прави въз основа на разглеждания продукт, независимо от пазарния дял на всеки вид продукт. Освен това следва да се отбележи, че в конкретния случай не бе направено никакво заключение въз основа на динамиката на цените на вноса от трети държави през разглеждания период. Поради това горепосоченото искане трябваше да бъде отхвърлено.
(120)
Всички производители от Съюза изтъкнаха, че вносът с произход от, inter alia, Китай и Оман е предимно внос на амоксицилин трихидрат за ветеринарна употреба и това е следвало да бъде взето под внимание при анализа на горепосочените цени. В това отношение следва да се отбележи, че продуктът, предмет на преразглеждането, включва антибиотици както за хуманна, така и за ветеринарна употреба. Освен това информацията, предоставена в подкрепа на това твърдение, не бе подкрепена с доказателства. Поради това горепосоченото искане трябваше да бъде отхвърлено.
(121)
Един производител от Съюза постави под въпрос основата, върху която са били направени сравнения на цените на амоксицилин трихидрат и ампицилин трихидрат по време на РПП, предвид факта, че в данните на Евростат не се прави разлика между тези два вида продукти. В тази връзка, тъй като бе установено, че цените на индустрията на Съюза за тези два вида продукти са сходни, не беше неразумно да се направи сравнение на съвкупните цени.
(122)
Що се отнася до вноса от Сингапур, всички производители от Съюза изтъкнаха, че той е осъществен на трансферна цена между свързани страни. При тези обстоятелства евентуалното включване на този внос би изопачило средните цени на другите трети държави. Следва да се отбележи, че дори този внос да бъде изключен от сравнението на цените, гореизложеното заключение за маржа на подбиване няма да се промени съществено и констатацията, че вносът на ниски цени не е навредил на рентабилността на индустрията на Съюза, ще остане в сила.
5.5. Икономическо състояние на индустрията на Съюза
(123)
По отношение на следните икономически показатели, свързани с индустрията на Съюза, бе установено, че за да бъдат смислени, анализът и оценката трябва да се съсредоточат върху ситуацията, която преобладава на свободния пазар: обеми на продажбите и продажни цени на пазара на Съюза, пазарен дял и рентабилност. Когато бе възможно и оправдано, тези заключения впоследствие бяха сравнени с данните за монополизирания пазар, за да се получи пълна картина на състоянието на индустрията на Съюза.
(124)
По отношение на другите икономически показатели обаче разследването позволи да се направи заключението, че те могат да бъдат добре проучени, само ако се разгледа цялостната дейност. Действително производството (предназначено както за монополизирания, така и за свободния пазар), капацитетът, използването на капацитета, материално-производствените запаси, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, заплатите, растежът и способността за привличане на капитали зависят от цялостната дейност, независимо дали производството е монополизирано, или се предлага на свободния пазар.
(125)
Вследствие на коментарите, получени от един производител от Съюза, във връзка с окончателното оповестяване на фактите и съображенията, въз основа на които бе предложено процедурата да бъде прекратена, някои от икономическите показатели в следващите съображения бяха коригирани. Тези промени не бяха от такова естество, че да променят заключението по отношение на състоянието на индустрията на Съюза.
5.5.1. Производство, капацитет и използване на капацитета
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Капацитет (индекс)
100
100
104
107
Производство (индекс)
100
95
96
98
Използване на капацитета (индекс)
100
95
92
91
(126)
Производственият капацитет на индустрията на Съюза е бил стабилен между 2007 и 2008 г., преди да нарасне с 4 % от 2008 до 2009 г. и с още 3 процентни пункта по време на РПП.
(127)
Обемът на производството обаче не е следвал това увеличение поради непредвидени технически затруднения на един производител от Съюза през 2008 г., когато обемът на производството е спаднал с 5 %, преди да се възстанови постепенно до РПП.
(128)
В резултат на повишаването на производствения капацитет, съчетано с малък спад в производството, степента на използване на капацитета постоянно е спадала през разглеждания период, за да достигне по време на РПП ниво, което е с 9 % по-ниско от нивото през 2007 г.
5.5.2. Обем на продажбите, продажна цена и пазарен дял
5.5.2.1.
Продажби на несвързани страни в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
97
93
99
Средна продажна цена (индекс)
100
121
104
104
Пазарен дял (индекс)
100
90
79
78
(129)
Обемът на продажбите на индустрията на Съюза на несвързани страни през РПП е малко под нивото от 2007 г., като се е понижил със 7 % през 2009 г., след което се е увеличил с шест процентни пункта по време на РПП.
(130)
Средната продажна цена на индустрията на Съюза на пазара на Съюза се е повишила с 4 % през разглеждания период. Цените първоначално рязко са се повишили - с 21 % през 2008 г., преди да спаднат със 17 процентни пункта през 2009 г. и да останат стабилни през РПП.
(131)
Един производител от Съюза изтъкна, че въздействието на цените на вноса от Индия върху индустрията на Съюза не е било правилно оценено. В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че не беше установено подбиване, както е посочено и в съображение 115. Освен това, както е посочено в предходното съображение, цените на индустрията на Съюза са се повишили с 4 % през разглеждания период. При тези обстоятелства се счита, че вносът от Индия не е оказал отрицателно влияние върху състоянието на индустрията на Съюза.
(132)
Намаляването на продажбите на несвързани страни на пазара на Съюза се отрази върху развитието на пазарния дял, който се е понижил с 22 процентни пункта по време на РПП в сравнение с 2007 г.
5.5.2.2.
Монополизиран пазар в Съюза
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
115
122
128
Средна продажна цена на монополизираните продажби (индекс)
100
100
111
110
Пазарен дял (индекс)
100
109
104
100
(133)
Докато обемът на продажбите от страна на индустрията на Съюза на несвързани страни е намалявал, въпреки нарастващото търсене през разглеждания период, монополизираните продажби са се увеличили с 28 %.
(134)
Пазарният дял на монополизирания пазар на индустрията на Съюза се е увеличил с 9 процентни пункта през 2008 г., преди постепенно да намалее до нивото от 2007 г.
5.5.2.3.
Продажби на несвързани страни, монополизирани продажби и монополизирана употреба
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
107
108
114
Пазарен дял (индекс)
100
100
92
90
(135)
Пазарният дял на индустрията на Съюза като цяло е измерен чрез сумиране на обемите на свободния пазар и на монополизирания пазар в Съюза. Въпреки че този обем се е увеличил през разглеждания период с 14 %, пазарният дял на индустрията на Съюза се е свил с 10 процентни пункта, докато пазарното потребление е нараснало с 28 % през същия период. Това показва, че индустрията на Съюза не се е възползвала от ръста в потреблението.
5.5.3. Материални запаси
Складови наличности
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Обем (индекс)
100
74
63
46
(136)
Нивото на складовите наличности бележи спад с 54 % от 2007 г. до края на РПП, което се обяснява главно с нарастването на търсенето на монополизирания пазар.
5.5.4. Рентабилност
5.5.4.1.
Рентабилност на свободния пазар
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Индекс
100
447
218
253
(137)
Рентабилността на продажбите на индустрията на Съюза на несвързани страни на пазара на Съюза се е подобрила съществено със 153 пункта по време на РПП. Това развитие може да се обясни със средно увеличение на цените с 2 % и намаляване на производствените разходи. В сравнение с маржа на печалбата, постигнат по време на РПП на последното разследване с оглед изтичането на срока на действие на мерките, печалбата се е увеличила с над 400 процентни пункта.
(138)
Следва да се отбележи, че с изключение на 2007 г. равнището на печалбата на индустрията на Съюза е било по-високо от целевия марж на печалбата, установен при предишното разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, а именно 10 % („целевата печалба“) през разглеждания период.
(139)
Двама производители от Съюза заявиха, че рентабилността не е била оценена правилно, тъй като печалбата, реализирана от свързани доставчици нагоре по веригата, е била приспадната от разходите им. В тази връзка е постоянна практика да се приспадат печалбите, реализирани от свързани страни, заети с производството на суровини. При тези обстоятелства този довод трябваше да бъде отхвърлен.
5.5.4.2.
Рентабилност на монополизираните продажби
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Индекс
100
55
153
151
(140)
Рентабилността на монополизираните продажби на индустрията на Съюза на пазара на Съюза се е подобрила с 51 % по време на РПП. Това развитие до голяма степен се обяснява със средно увеличение на цените с 10 %. Тъй като тази динамика на цените обаче се основава на трансферни цени, от изложеното по-горе не бива да бъде изведено никакво смислено заключение.
5.5.5. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за привличане на капитали
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Инвестиции (индекс)
100
246
342
129
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
233
52
62
Паричен поток (индекс)
100
236
83
107
(141)
Инвестициите са се увеличили през разглеждания период. Инвестициите са били свързани с увеличаването на производствения капацитет с цел доставки както на монополизирания, така и на свободния пазар.
(142)
Разследването също така показа, че възвръщаемостта на инвестициите, т.е. нетната печалба от продукта преди данъчно облагане, изразена като процент от нетната балансова стойност на дълготрайните активи, разпределени за продукта, се е понижила по време на разглеждания период.
(143)
Паричният поток се е увеличил със 7 % през разглеждания период, тъй като спадът в рентабилността е бил успешно компенсиран с намаляване на материално-производствените запаси през втората половина на разглеждания период.
5.5.6. Заетост, производителност и заплати
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РПП
Заетост (индекс)
100
106
111
109
Производителност (индекс)
100
89
87
89
Заплати (индекс)
100
104
106
106
(144)
Заетостта се е увеличила с 9 % през разглеждания период, успоредно с инвестициите в производствения капацитет, докато средната работна заплата се е увеличила само с 6 %. Производителността е намаляла с 11 % като цяло след неочакваните технически трудности, с които се е сблъскал един производител от Съюза.
5.5.7. Размер на подлежащите на изравнителни мерки субсидии и възстановяване от последиците на предишно субсидиране
(145)
Предвид обема на субсидирания внос от Индия влиянието на действителния размер на субсидиите не може да се счита за значимо.
(146)
Състоянието на индустрията на Съюза се е подобрило значително след последното разследване за преразглеждане и през разглеждания период. Поради това може да се заключи, че индустрията на Съюза е съумяла да се възстанови напълно от предишното субсидиране.
5.6. Заключение относно икономическото състояние на индустрията на Съюза
(147)
Между 2007 г. и периода на разследването в рамките на преразглеждането обемът на субсидирания внос на разглеждания продукт е бил пренебрежимо малък. С изключение на някои показатели за вреда, като например пазарен дял, обем на производството и възвръщаемост на инвестициите, повечето показатели за вредата, включително рентабилността (+ 153 %), продажната цена (+ 4 %), обемът на продажбите (+ 14 %), заетостта (+ 10 %) и инвестициите (+ 29 %), са претърпели положително развитие през разглеждания период. Постигнатите на пазара на Съюза нива на печалбата надхвърлят, с изключение на 2007 г., маржа на целевата печалба, установен при предишното разследване за преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на мерките, а именно 10 %. Положителната тенденция, наблюдавана при преобладаващата част от показателите, се дължи най-вече на надеждността на индустрията на Съюза, както и на дългогодишните отношения с клиентите, които тя е създала през последните години, но и на равнището на цените, което тя е успяла да постигне на пазара.
(148)
Един производител от Съюза изтъкна, че при анализа на динамиката на цените и на рентабилността следва да се вземе предвид недостигът на суровини през 2007 и 2008 г. Изтъкнато бе, че този недостиг е довел до необичайно увеличение на цените и печалбите през 2008 г. и в ограничена степен - през 2009 г. В тази връзка, както може да се види от таблици 5.5.2.1 и 5.5.4.1, необичайни нива на цените и на печалбата се наблюдават само през 2008 г. Постигнатите през 2009 г. и по време на РПП нива на печалбата видимо вече не са били засегнати от недостига на суровини. Остава в сила заключението, направено в съображение 139, според което печалбите през целия разглеждан период са надвишавали целевата печалба.
(149)
По отношение на продажбите на монополизирания пазар възможността, с която е разполагала индустрията на Съюза, да продава част от продукцията си на монополизирания пазар, е осигурила висока степен на използване на капацитета и е позволила на индустрията на Съюза да понижи фиксираните разходи и да запази своята ценова конкурентоспособност.
(150)
В заключение, предвид положителното развитие на показателите, характеризиращи индустрията на Съюза, се счита, че индустрията на Съюза не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период.
5.7. Въздействие на субсидирания внос
(151)
Предвид малките обеми от разглеждания продукт, внесени в Съюза през разглеждания период, субсидираният внос не се е отразил неблагоприятно на резултатите на индустрията на Съюза. Всъщност предвид гореизложеното се счита, че индустрията не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период.
6. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПОВТОРНО НАНАСЯНЕ НА ВРЕДА
(152)
Следва да се припомни, че индустрията на Съюза не е понесла съществена вреда по време на разглеждания период, тъй като при повечето показатели за вреда се наблюдава благоприятно развитие през този период. Поради това в съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проверено доколко е вероятно изтичането на срока на действие на прилаганите мерки да доведе до повторно нанасяне на вреда.
6.1. Свободен капацитет в разглежданата държава
(153)
Разследването показа, че използването на капацитета на тримата оказали съдействие индийски производители е достигнало много високи нива през РПП. На тази основа свободният капацитет, който би могъл да бъде насочен към пазара на Съюза при отсъствието на мерки, изглежда ограничен.
(154)
След оповестяването на информацията редица производители от Съюза заявиха, че свободният капацитет в Индия е висок и че процентът на използване на капацитета на оказалите съдействие индийски производители износители не е представителен за индийския сектор като цяло. Един производител от Съюза дори заяви, че свободният капацитет на седем водещи индийски износители достига обеми, надвишаващи значително потреблението на свободния пазар на Съюза.
(155)
В тази връзка на първо място следва да се подчертае, че степента на използване на капацитета на тримата оказали съдействие производители износители беше получена чрез изчисляване на среднопретеглената стойност въз основа на проверени данни, конкретно отнасящи се до разглеждания продукт. Освен това въпросните трима оказали съдействие производители износители са крупни производители и са сред седемте индийски износители, посочени от заявителя като „водещи“. Точно обратното, представените от производителите на Съюза данни за свободния капацитет на тези седем индийски производители се основаваха предимно на „познаване на пазара“ и въпреки че това беше изрично поискано, те не можаха да бъдат подкрепени със солидни конкретни доказателства. Поради това тази информация не беше взета предвид и беше потвърдено, че въз основа на проверените данни в досието свободният капацитет, с който разполагат индийските производители, видимо е ограничен.
6.2. Експортно поведение на индийските производители износители
(156)
Въз основа на индийски официални статистически данни бе установено, че цените на продажбите за износ към десетте основни пазара за износ в Индия са били средно с около 20 % по-ниски от цените на продажбите на индустрията на Съюза на пазара на Съюза през РПП. Тези индийски експортни цени са били в съответствие с цените на другите основни участници на пазара на Съюза, посочени в съображение 119. Установено бе, че ниските цени на вноса през разглеждания период от тези други държави не са имали отрицателен ефект върху резултатите на индустрията на Съюза. При тези обстоятелства се счита, че ако мерките отпаднат, индийските експортни цени вероятно няма да бъдат вредоносни за индустрията на Съюза, тъй като тя вече е изправена пред конкуренция от страна на други държави износителки със същото поведение по отношение на ценообразуването, без да понася съществена вреда.
(157)
Двама производители от Съюза също така изтъкнаха, че ако мерките отпаднат, индийските производители ще пренасочат износа си, който в момента се продава на други пазари, към Съюза поради привлекателността на пазара на Съюза от гледна точка на цените. На първо място следва да се отбележи, че ако се случи така, че индийските производители пренасочат износа си към Съюза, те ще влязат в конкуренция с други трети държави, които вече изнасят значителни количества за Съюза. Освен това, както бе посочено в съображение 119, бе направен изводът, че вносът от трети държави на цени, близки до индийските експортни цени, прилагани към други пазари, не е оказал влияние върху резултатите на индустрията на Съюза. Въз основа на това се счита, че ако изнасяните за Съюза количества с произход от Индия се увеличат на цени, близки до цените на други експортни пазари, индустрията на Съюза няма да понесе съществена вреда.
(158)
Двама производители от Съюза също така заявиха, че въведените в САЩ забрани за внос по отношение на някои предприятия за производство на антибиотици в Индия ще доведат до пренасочване на допълнителни количества към пазара на Съюза. В това отношение обаче заключенията, направени в предходното съображение относно възможното пренасочване на износа, остават в сила.
6.3. Монополизиран пазар
(159)
Докато монополизираният пазар представляваше 50-60 % от свободния и монополизирания пазар на индустрията на Съюза през разглеждания период, потреблението на монополизирания пазар на индустрията на Съюза бележи увеличение с повече от 20 % през същия период. Като се имат предвид характеристиките и мащабите на този пазар, се смята, че ако мерките отпаднат, монополизираният пазар няма да бъде засегнат от вероятното увеличение на индийския износ и поради това ще продължи да осигурява висока степен на използване на капацитета, както и на икономии от мащаба за индустрията на Съюза.
6.4. Заключение относно вероятността за повторно нанасяне на вреда
(160)
Въз основа на гореизложеното беше заключено, че ако мерките отпаднат, няма вероятност субсидираният внос от Индия да причини съществена вреда на индустрията на Съюза, тъй като при повечето показатели за вреда се наблюдава положително развитие през разглеждания период въпреки значителния и увеличаващ се внос от други държави на цени, близки до тези на индийския износ за други държави. Поради това беше направено заключението, че ако мерките отпаднат, няма вероятност повторно да се нанесе съществена вреда.
7. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(161)
Един производител от Съюза заяви, че е трябвало да бъде извършен анализ на интереса на Съюза. В тази връзка, тъй като беше заключено, че няма вероятност за нанасяне на повторна вреда, извършването на анализ на интереса на Съюза би било безпредметно. При тези обстоятелства искането беше отхвърлено.
8. СПЕЦИАЛНО НАБЛЮДЕНИЕ
(162)
С оглед на заключението относно вероятността за продължаване на субсидирането, както бе посочено в съображение 100, и на влиянието, което то може да окаже върху бъдещите търговски потоци, Комисията ще следи обема на вноса на разглеждания продукт. При настъпване на значителна промяна в количествата Комисията ще разгледа какви евентуални мерки се налага да бъдат предприети.
(163)
Наблюдението ще бъде ограничено в рамките на период от 2 години след публикуването на настоящия регламент.
9. ПРЕКРАТЯВАНЕ
(164)
Предвид резултатите от настоящото разследване за преразглеждане се счита за целесъобразно да се отмени изравнителното мито върху вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие с произход от Индия.
(165)
Заинтересованите страни бяха информирани за по-важните факти и съображения, въз основа на които бе предложено да се прекрати разследването, и им бе дадена възможност да представят коментарите си. Получените коментари бяха анализирани в съответните раздели по-горе и не са от такова естество, че да променят гореизложените заключения,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Започнатото в съответствие с член 18, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 597/2009 преразглеждане с оглед изтичането на срока на действие на изравнителните мерки, прилагани спрямо вноса на някои антибиотици с широк спектър на действие, понастоящем класирани в кодове по КН ex29411000 и ex29419000, с произход от Индия, се прекратява и се отменят мерките, които са в сила по отношение на вноса с произход от Индия.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 август 2011 година.
A TANÁCS 803/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. augusztus 4.)
az Indiából származó egyes széles spektrumú antibiotikumok behozatalára kivetett kiegyenlítő vám hatályon kívül helyezéséről, valamint az 597/2009/EK tanácsi rendelet 18. cikke (2) bekezdése alapján indított felülvizsgálatot követően az ezen behozatalokra vonatkozó eljárás megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 18. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottságnak („Bizottság”) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
2005 májusában, egy kombinált hatályvesztési és időközi felülvizsgálatot („kombinált felülvizsgálat”) követően a Tanács 713/2005/EK rendeletében (2) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a jelenleg az ex29411000 és az ex29419000 KN-kód alá tartozó, Indiából származó, nem kimért adagokban vagy kiskereskedelmi forgalmazásra alkalmas formában vagy csomagolásban forgalmazott, egyes széles spektrumú antibiotikumok, nevezetesen az amoxicillin-trihidrát, az ampicillin-trihidrát és a cefalexin (a továbbiakban: érintett termék) importjára. Az intézkedések formája egy 17,3-32 %-os ad valorem vám volt. Az eredeti intézkedéseket a 2164/98/EK rendelet (3) tartalmazza.
(2)
Részleges időközi felülvizsgálatot követően a Tanács az 1176/2008/EK rendelettel (4) módosította az egyik indiai exportőrre alkalmazandó kiegyenlítő vámot.
1.2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
(3)
A hatályban lévő végleges intézkedések küszöbön álló hatályvesztéséről szóló értesítés közzétételét (5) követően a Bizottság két uniós gyártótól, a DSM és a Sandoz vállalatoktól („kérelmezők”) arra vonatkozó kérelmet kapott, hogy a 713/2005/EK tanácsi rendeletre vonatkozóan indítson az alaprendelet 18. cikke (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatot; a DSM és a Sandoz egyes széles spektrumú antibiotikumok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ez esetben több mint 50 %-át képviseli.
(4)
A kérelem alapja az volt, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a támogatás folytatódását vagy megismétlődését eredményezné, és így kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak.
(5)
A hatályvesztési felülvizsgálat megkezdése előtt a Bizottság - az alaprendelet 10. cikke (9) bekezdése és 22. cikke (1) bekezdése szerint - értesítette az indiai kormányt arról, hogy megfelelően alátámasztott felülvizsgálat iránti kérelmet kapott. A Bizottság konzultációkat kezdeményezett az indiai kormánnyal a kérelem tartalmával kapcsolatos helyzet tisztázása és kölcsönös megállapodás elfogadása céljából. Az indiai kormány csak meglehetősen későn válaszolt erre a felkérésre, ezért nem került sor az említett konzultációkra.
1.3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
(6)
Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2010. május 12-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (6) („az eljárás megindításáról szóló értesítés”) bejelentette az alaprendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
1.4. Vizsgálat
1.4.1. Vizsgálati időszak
(7)
A támogatás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2009. április 1-jétől2010. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár valószínű folytatódásának vagy megismétlődésének értékelése szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
1.4.2. A vizsgálatban érintett felek
(8)
A hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a kérelmezőket, más ismert uniós gyártókat, exportáló gyártókat és importőröket, upstream beszállítókat, azokat a felhasználókat, akikről ismert, hogy érintettek, valamint az indiai kormányt. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.
(9)
Minden olyan érdekelt fél meghallgatást nyert, aki azt kérte, és konkrét okokkal indokolni tudta, hogy miért szükséges a meghallgatása.
(10)
Tekintettel a kérelemben megnevezett, az érintett terméket előállító indiai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság helyénvalónak látta az alaprendelet 27. cikkének megfelelően megvizsgálni, hogy szükség van-e mintavétel alkalmazására. A Bizottság - annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát - az alaprendelet 27. cikke szerint felkérte az említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat. A felkérésre csak három exportáló gyártó jelentkezett. Ezért nem került sor mintavételre.
(11)
A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Három uniós gyártótól, három exportáló gyártótól és az indiai kormánytól érkezett válasz. A többi gyártó nem válaszolt a kérdőívre és nem bocsátott rendelkezésre információt. A mintavételi eljárás során egyetlen importőr sem jelentkezett, és a vizsgálat folyamán a Bizottságnak más importőrök sem adtak információt vagy nevezték meg magukat.
(12)
Az egyik gyártó kérelmezte, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetértékelése során vegyék figyelembe az egy másik állítólagos uniós gyártó adatait is. Mivel az említett vállalatról bebizonyosodott, hogy a vizsgált terméknek nem gyártója, a kérelmet a Bizottság elutasította.
(13)
A Bizottság megkeresett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek vélt annak megállapításához, hogy valószínű-e a támogatás folytatódása vagy megismétlődése, és az uniós érdek ebből adódó kára. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
a)
Uniós gyártók:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Hollandia), amely a DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Spanyolország) nevében is válaszolt a Bizottság kérdőívére. E két vállalat említése a továbbiakban közös néven, „DSM”-ként történik,
-
Deretil S.A. (korábban DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Spanyolország, a továbbiakban: „Deretil”, valamint
-
Sandoz GmbH, Kundl (Ausztria), amely a Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Spanyolország) nevében is válaszolt a Bizottság kérdőívére. E két vállalat említése a továbbiakban közös néven, „Sandoz”-ként történik;
b)
Indiai exportáló gyártók:
-
Exports Limited, Mumbai,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh és Baddi, valamint
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon;
c)
Az indiai kormány:
-
Kereskedelmi Minisztérium, Új-Delhi.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(14)
Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos a 713/2005/EK tanácsi rendelet által érintett termékkel, azaz a jelenleg az ex29411000 és ex29419000 KN-kód alá tartozó, Indiából származó, nem kimért adagokban vagy kiskereskedelmi forgalmazásra alkalmas formában vagy csomagolásban forgalmazott amoxicillin-trihidráttal, ampicillin-trihidráttal és cefalexinnel (a továbbiakban: érintett termék).
(15)
Az előző felülvizsgálathoz hasonlóan a vizsgálat megerősítette, hogy az érintett termék és az exportáló gyártók által gyártott és a hazai indiai piacon értékesített termékek, valamint az uniós gyártók által az Unióban gyártott és értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői és felhasználása megegyezik, és ezért az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló terméknek minősülnek.
3. A TÁMOGATÁS FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
3.1. Bevezetés
(16)
Ahogyan azt a (11) preambulumbekezdés is említi, három exportáló gyártó jelentkezett, és küldött választ a kérdőívre. A három közül azonban csak kettő tájékoztatott arról, hogy a felülvizsgálati időszak során az érintett terméket az Unióban értékesítette.
(17)
A felülvizsgálati kérelemben található információk és a Bizottság kérdőíveire adott válaszok alapján a következő - állítólagosan támogatásokkal járó - rendszerek megvizsgálására került sor:
Országos szintű támogatási formák:
a)
előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS);
b)
vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
c)
beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);
d)
piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme, FMS);
e)
vámmentes behozatal engedélyezésének rendszere (Duty Free Import Authorisation, DFIA);
f)
exportorientált egységek (Export Oriented Units, EOU)/exportfeldolgozó övezetek (Export Processing Zones, EPZ)/különleges gazdasági övezetek (Special Economic Zones, SEZ);
g)
exporthitelrendszer („ECS”); valamint
h)
jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme, ITES).
Regionális rendszerek:
i)
a pandzsábi ipari ösztönző rendszer (Punjab Industrial Incentive Scheme); valamint
j)
a gudzsaráti ipari ösztönző rendszer (Gujarat Industrial Incentive Scheme).
(18)
A fenti a)-f) pontban megjelölt rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.) törvényen („külkereskedelmi törvény”) alapulnak. A külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy közleményeket adjon ki az export- és az importpolitikával kapcsolatban. Ezek összefoglalása a „Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika, „FTP”) dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen frissít. A felülvizsgálati időszakra két FTP-dokumentum vonatkozik: az FTP 04-09 és az FTP 09-14. Az utóbbi 2009 augusztusában lépett hatályba. Az indiai kormány ezenfelül az FTP 04-09 és az FTP 09-14 dokumentumra irányadó eljárásokat is lefekteti egy „Handbook of Procedures, Volume I” (eljárási kézikönyv, I. kötet) című dokumentumban (a továbbiakban: HOP I 04-09, illetve HOP I 09-14). Az eljárási kézikönyvet szintén rendszeresen frissítik.
(19)
A g) pontban szereplő rendszer a banki tevékenységek szabályozásáról szóló, 1949. évi törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amely lehetővé teszi az Indiai Központi Bank (Reserve Bank of India, a továbbiakban: IKB) számára, hogy az exporthitelek területén utasításokat adjon a kereskedelmi bankoknak.
(20)
A h) pontban szereplő rendszer alapja a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény, amelyet az évente kibocsátott pénzügyi törvény módosít.
(21)
Az i) pontban szereplő rendszert Pandzsáb állam kormánya kezeli, és a pandzsábi kormány iparpolitikáján és iparösztönző jogszabályain alapul.
(22)
A j) pontban szereplő rendszert Gudzsarát állam kormánya kezeli, és a gudzsaráti iparösztönző politikán alapul.
3.2. Előzetes engedélyezési rendszer (Advance Authorisation Scheme, AAS)
a) Jogalap
(23)
A rendszer részletes leírását az FTP 04-09 és az FTP 09-14 4.1.1-4.1.14. bekezdése, valamint a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4.1-4.30A. bekezdése tartalmazza.
b) Támogathatóság
(24)
Az előzetes engedélyezési rendszer hat alrendszerből áll, amelyeket a (25) preambulumbekezdés ismertet részletesen. Ezen alrendszerek többek között a jogosultak körének tekintetében különböznek egymástól. A gyártó exportőrök és a támogató gyártókhoz „kapcsolódó” kereskedő exportőrök az előzetes engedélyezési rendszer „tényleges export” és „éves igény” alrendszerére jogosultak. A végső exportőrt ellátó gyártó exportőrök az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások” alrendszerét vehetik igénybe. Az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.2. bekezdésében említett, „exportnak tekintett” kategóriákat ellátó fővállalkozók - mint például az exportorientált egységeket (EOU) ellátó beszállítók - az előzetes engedélyezési rendszer „exportnak tekintett művelet” alrendszerére jogosultak. A gyártó exportőrök közbenső beszállítói pedig az „exportnak tekintett műveletekre” vonatkozóan az ún. Advance Release Order (ARO) és a „fedezett belföldi akkreditív” alrendszerből részesülhetnek kedvezményekben.
c) Gyakorlati végrehajtás
(25)
Előzetes engedélyek a következőkre állíthatók ki:
i.
tényleges export (physical exports): Ez a legfőbb alrendszer. Az alapanyagok vámmentes behozatalát teszi lehetővé egy meghatározott exporttermék gyártásához. A „tényleges” jelző itt azt jelenti, hogy az exportterméknek el kell hagynia India területét. Az előzetes engedélyben rögzítésre kerül az importtámogatás és az exportkötelezettség, beleértve az exporttermék fajtáját is;
ii.
éves igény (annual requirement): Az ilyen előzetes engedély nem egy adott exporttermékre, hanem egy szélesebb termékcsoportra (például vegyi és kapcsolódó termékekre) vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja bármilyen alapanyagot vámmentesen hozhat be bármely, az adott termékcsoportba tartozó termék gyártásához, a korábbi exportteljesítménye alapján megállapított értékhatárig. Az adott termékcsoportba tartozó és az említett vámmentes anyag felhasználásával gyártott bármely terméket exportálhatja;
iii.
köztes szállítások (intermediate supplies): Ez az alrendszer abban az esetben alkalmazható, amikor két gyártó ugyanazt az exportterméket szeretné gyártani, és a gyártási folyamatot felosztják maguk között. A közbenső terméket előállító gyártó exportőr vámmentesen hozhat be alapanyagokat, és e célra igénybe veheti az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások” alrendszerét. A gyártást a végső exportőr fejezi be; a készterméket köteles exportálni;
iv.
exportnak tekintett műveletek (deemed exports): Ez az alrendszer lehetővé teszi a fővállalkozó számára, hogy az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.2. szakaszának b)-f), valamint g), i) és j) bekezdésében említett vevőkategóriák részére „exportnak tekintett művelet” során értékesített áruk előállításához szükséges alapanyagokat vámmentesen hozza be. Az indiai kormány meghatározása szerint az exportnak tekintett műveletek azok az ügyletek, amelyek során a szállított áruk nem hagyják el az országot. Sokféle szállítási kategória számít exportnak tekintett műveletnek, feltéve, ha az adott árut Indiában állítják elő; ilyen például az exportorientált egységekhez (EOU) vagy a különleges gazdasági övezetekben (SEZ) található vállalatokhoz történő szállítás.
v.
ARO: Az előzetes engedély jogosultja, aki a felhasználandó anyagokat közvetlen import helyett belföldi forrásokból kívánja beszerezni, ARO-megbízások ellenében is beszerezheti azokat. Ilyenkor az előzetes engedélyeket ARO-megbízásként érvényesítik, és a bennük meghatározott tételek szállításakor átruházzák azt a szállítóra. Az ARO-megbízások átruházása feljogosítja a belföldi szállítót az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.3. bekezdésében említett, exportnak tekintett műveletekre vonatkozó kedvezményekre (azaz az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások”, illetve „exportnak tekintett műveletek” alrendszerei igénybe vételére, az exportnak tekintett műveletekre nyújtandó export-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére). Az ARO-mechanizmus a szállítónak téríti vissza az adókat és a vámokat, nem pedig - vámvisszatérítés/vámvisszafizetés formájában - a végső exportőrnek. Az adók, illetve vámok visszatérítése belföldi alapanyagok és importált alapanyagok esetében egyaránt igénybe vehető;
vi.
fedezett belföldi akkreditív (back-to-back inland letter of credit): Ez az alrendszer szintén az előzetes engedély jogosultja részére történő belföldi szállításokra vonatkozik. Az előzetes engedély jogosultja kérheti valamely banktól belföldi akkreditív megnyitását belföldi szállító javára. Az előzetes engedélyt a bank a közvetlen behozatalra kizárólag a behozatal helyett belföldről beszerzett cikkek értéke és mennyisége tekintetében érvényteleníti. A belföldi szállító jogosult lesz az FTP 04-09 és az FTP 09-14 8.3. bekezdésében említett, az előrejelzés szerinti exportra vonatkozó kedvezményekre (azaz az előzetes engedélyezési rendszer „köztes szállítások”, illetve „exportnak tekintett műveletek” alrendszerei igénybe vételére, az exportnak tekintett műveletekre nyújtandó export-visszatérítésre, valamint a végső jövedéki adó visszatérítésére).
(26)
A felülvizsgálati időszak során az előzetes engedélyezési rendszer alapján a két együttműködő exportőr egyike kapott engedményeket. Az említett vállalat által igénybe vett alrendszer az i. pontban szereplő „tényleges export” volt. Ezért nem szükséges a többi, igénybe nem vett alrendszerek kiegyenlíthetőségét megállapítani.
(27)
Az importált alapanyagok nem ruházhatók át, és azokat az adott exporttermék előállításához kell felhasználni. Az exportkötelezettséget az előzetes engedély kibocsátását követő meghatározott időszakon belül kell teljesíteni. A kombinált felülvizsgálat óta ezt az időszakot 36 hónapra hosszabbították (24 hónap, kétszer hathónapos hosszabbítási lehetőséggel).
(28)
Az előzetes engedély jogosultjait jogszabály kötelezi arra, hogy - az indiai hatóságok által végzett ellenőrzésekhez - a vámmentesen importált, illetve belföldön beszerzett áruk tényleges fogyasztásáról („valósághű és megfelelő”) nyilvántartást vezessenek minden egyes előzetes engedélyre vonatkozóan, meghatározott formátumban (a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4.26. és 4.30. bekezdése, valamint 23. függeléke). Ezt a nyilvántartást független okleveles könyvvizsgálónak, illetve kontrollernek (cost and works accountant) kell ellenőriznie, aki igazolást ad ki arról, hogy megtörtént az előírt nyilvántartások és vonatkozó dokumentumok vizsgálata, továbbá a 23. függelék alapján szolgáltatott információk minden tekintetben valósak és helytállóak.
(29)
Ami a felülvizsgálati időszakban igénybe vett „tényleges export” alrendszer alkalmazását illeti, az indiai kormány mind az importtámogatás, mind az exportkötelezettség mennyiségét és értékét rögzíti, és azokat az előzetes engedélyen feltünteti. Ezenfelül az import és az export lebonyolításakor a kapcsolódó műveleteket a kormány tisztviselőinek fel kell vezetniük az előzetes engedélyre. Az e rendszer keretében engedélyezett import mennyiségét az indiai kormány határozza meg egységes ráfordítási-kibocsátási normák alapján. A legtöbb termék esetében - így az érintett termékre vonatkozóan is - léteznek ilyen normák, amelyeket az indiai kormány bocsát ki. A kombinált felülvizsgálat óta a ráfordítási-kibocsátási normákat lefelé korrigálták, és a felülvizsgálati időszak alatt a fő nyersanyagra nézve - a terméktől és a szállítási útvonaltól függően - 2,3-16,1 %-kal alacsonyabbak voltak, mint a kombinált felülvizsgálat során.
(30)
A csökkentés ellenére az érintett terméktípusok egyike esetében megállapították, hogy a tényleges fogyasztás még mindig a ráfordítási-kibocsátási normák alatt van. Ezenfelül kiderült, hogy bár kötelező, a vállalat nem vezette a (28) preambulumbekezdésben említett, független könyvvizsgáló által ellenőrizhető fogyasztási nyilvántartást („23. függelék”). E követelmény megszegése ellenére a vállalat részesült az előzetes engedélyezési rendszer kedvezményeiből, amelyek ráadásul - tekintve a túlbecsültnek ítélt ráfordítási-kibocsátási normákat - magasabbak voltak a jogszabályi rendelkezések által előírtnál.
d) Észrevételek a nyilvánosságra hozatalt követően
(31)
Az indiai kormány és egy exportáló gyártó nyújtott be észrevételeket az előzetes engedélyezési rendszerről.
(32)
Az indiai kormány állítása szerint az előzetes engedélyezési rendszer engedélyezett vámkedvezményrendszerként vagy helyettesítő vámkedvezményrendszerként működik, amelyhez kapcsolódik egy, az alaprendelet I., II. és III. mellékletének rendelkezéseivel összhangban álló ellenőrző rendszer; ez a rendszer nyomon követi a vámmentesen importált alapanyagok és az azokból készült exporttermékek közötti kapcsolatot. Az indiai kormány ezenfelül nyomatékosította, hogy - az alaprendeletnek megfelelően - az importvámok elengedése vagy visszatérítése csak akkor kiegyenlíthető, ha annak mértéke meghaladja az exportált termék előállítása során felhasznált importált anyagokra kivetett importvámok mértékét. Az ellenőrző rendszert illetően megerősítették, hogy megfelelően működő rendszer áll fenn. Ezzel összefüggésben számos olyan ellenőrzési elemre hivatkoztak, amelyek az ellenőrzés végrehajtásához az indiai kormány számára rendelkezésre álltak, köztük a ráfordítási-kibocsátási normákra, az import- és exportokmányokon feltüntetett mennyiségi információkra és az import és az export teljesítése utáni visszatérítés-ellenőrzésre. Az indiai kormány felhívta a figyelmet arra is, hogy a rendszer előírja: fel nem használt anyag esetében kötelező a teljes vám kamattal együtt történő megfizetése.
(33)
Az előzetes engedélyezési rendszert uniós értékesítések kapcsán igénybe vevő exportáló gyártó nem tett észrevételeket a rendszernek az a)-c) szakaszban összefoglalt leírásával és gyakorlati megvalósításával kapcsolatban, a támogatási összeg kiszámításánál figyelembe vett számadatok közül azonban néhányat megkérdőjelezett. A számítás ellenőrzése nyomán kiderült, hogy nincs szükség kiigazításra; a kérdést az érintett vállalattal is tisztázták.
e) Következtetés
(34)
A behozatali vámok alóli mentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, azaz az indiai kormány olyan pénzügyi hozzájárulásának, amely a vizsgált exportőrt előnyben részesítette.
(35)
Ezenfelül a „tényleges export” alrendszer jogilag egyértelműen az exportteljesítményen alapul, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. Exportkötelezettség vállalása nélkül a vállalatok nem juthatnak kedvezményekhez e rendszer keretében.
(36)
A hatályvesztési felülvizsgálat ezért megerősítette, hogy az ebben az esetben használt fő alrendszer az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető engedélyezhető vámkedvezményrendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Az alrendszer nem felel meg az alaprendelet I. mellékletének i) pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szabályoknak. Noha létezik egy olyan ellenőrzési rendszer, amely azt követi nyomon, hogy felhasználtak-e alapanyagokat az exportált termék előállításához, és ha igen, milyen mennyiségben (az alaprendelet II. melléklete II. részének 4. pontja és a helyettesítő vámkedvezményrendszerek esetében az alaprendelet III. melléklete II. részének 2. pontja), az indiai kormány e rendszert nem alkalmazta hatékonyan. A ráfordítási-kibocsátási normák nem tekinthetők a tényleges fogyasztás ellenőrzésére szolgáló rendszernek, mivel túl magasnak bizonyultak, és megállapítást nyert, hogy az indiai kormány nem követeli vissza a többletkedvezményeket. Az indiai kormány nem végzett olyan ellenőrzést, amely megfelelően vezetett felhasználási nyilvántartás alapján történt volna. Az indiai kormány ráadásul a ténylegesen érintett alapanyagok vonatkozásában sem végzett további vizsgálatot, bár normális esetben hatékonyan alkalmazott ellenőrzési rendszer hiányában annak elvégzése kötelező volna (az alaprendelet II. melléklete II. részének 5. pontja és III. melléklete II. részének 3. pontja). Végül megerősítést nyert, hogy noha a jogszabályok előírják, az okleveles könyvvizsgálók ellenőrzési folyamatba való bevonása gyakorlatilag nincsen biztosítva.
(37)
Az előzetes engedélyezési rendszer „tényleges export” alrendszere ezért kiegyenlíthető.
f) A támogatás összegének kiszámítása
(38)
Engedélyezett vámkedvezményrendszer vagy helyettesítő vámkedvezményrendszer hiányában a kiegyenlíthető előny az alapanyagok importálása esetén normális esetben járó teljes elengedett importvámnak felel meg. A fentiekre, valamint az indiai kormánynak a (32) preambulumbekezdésben szereplő állítására vonatkozóan megjegyzendő, hogy az alaprendelet nem csak a befizetett összeget meghaladó vámvisszautalás kiegyenlítéséről rendelkezik. Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és I. mellékletének i. pontja szerint csak a befizetett összeget meghaladó vámvisszautalás egyenlíthető ki, feltéve, hogy az alaprendelet II. és III. mellékletében előírt feltételek fennállnak. A jelen esetben azonban ezek a feltételek nem teljesültek. Így - amennyiben megállapítást nyer a megfelelő ellenőrző rendszer hiánya - a vámkedvezményrendszerekre vonatkozó fenti kivétel nem alkalmazható, ezért a rendes szabályt kell alkalmazni, miszerint a kiegyenlítő intézkedéseket a meg nem fizetett vámok összege (elengedett bevétel), nem pedig egy állítólagos többlet-vámvisszatérítés alapján kell megállapítani. Az alaprendelet II. mellékletének II. részében és III. mellékletének II. részében foglaltaknak megfelelően a szóban forgó többlet-visszatérítés kiszámítása nem a vizsgálatot folytató hatóság feladata. Épp ellenkezőleg, az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerint mindössze olyan bizonyítékot kell találnia, mellyel megfelelően cáfolni tudja valamely állítólagos ellenőrzési rendszer megfelelőségét.
(39)
Az előzetes engedélyezési rendszert igénybe vevő exportőr támogatásának összegét a felülvizsgálati időszak során az importált anyagokra kivetett - és az érintett termékre alkalmazott alrendszer keretében elengedett - behozatali vámok (alapvám és különleges kiegészítő vám) alapján számították ki (számláló). Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően, a támogatás elnyeréséhez szükségszerűen felmerülő költségeket indokolt kérésre levonták a támogatás összegéből. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget az érintett termék felülvizsgálati időszak alatti exportforgalmára vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.
(40)
A felülvizsgálati időszak során az e rendszert használó egyetlen együttműködő gyártó esetében a rendszer keretében megállapított támogatás mértéke 12,3 %.
3.3. Vámhitel-szabályozás (Duty Entitlement Passbook Scheme, a továbbiakban: DEPBS)
a) Jogalap
(41)
A DEPBS részletes leírását az FTP 04-09 és az FTP 09-14 4.3. bekezdése, valamint a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4. fejezete tartalmazza.
b) Támogathatóság
(42)
A rendszer igénybevételére minden gyártó exportőr és kereskedő exportőr jogosult.
c) Gyakorlati végrehajtás
(43)
A jogosult exportőrök kérelmezhetnek DEPBS-hiteleket, amelyek a rendszer keretében exportált termékek értékének százalékos arányaként vannak kiszámítva. Az indiai hatóságok a legtöbb termékre - többek között az érintett termékre vonatkozóan is - megállapítottak DEPBS-szinteket. A százalékos arányok meghatározása a ráfordítási-kibocsátási normák (lásd (29) preambulumbekezdés), és a feltételezetten importált alapanyag-tartalom vámterhe alapján történik, tekintet nélkül arra, hogy az importvámfizetés a valóságban megtörtént-e vagy sem. Az érintett termékre az e vizsgálat felülvizsgálati időszaka alatt vonatkozó DEPBS-szintek az alábbiak voltak: 8 % az amoxicillin-trihidrát, valamint 7 % az ampicillin-trihidrát és a cefalexin esetében; azaz a DEPBS-szintek minden esetben magasabbak voltak, mint a kombinált felülvizsgálat idején.
(44)
Az e rendszer alapján járó kedvezményekre való jogosultsághoz a vállalatnak exportálnia kell. Az exporttranzakció időpontjában az exportőrnek nyilatkoznia kell az indiai hatóságoknak, jelezve, hogy az export a DEPBS keretében történik. Annak érdekében, hogy az árukat exportálni lehessen, az indiai vámhatóság a feladási eljárás során exportfuvarszámlát állít ki. Ez a dokumentum többek között feltünteti az adott exporttranzakcióra nyújtandó DEPBS-hitel összegét. Ekkor az exportőr már tudja, milyen gazdasági előnnyel számolhat. Amint a vámhatóság kiállította az exportfuvarszámlát, az indiai kormánynak megszűnik azon joga, hogy mérlegelje, nyújtható-e DEPBS-hitel. Az előny kiszámításához releváns DEPBS-szint az lesz, amelyet az exportnyilatkozat megtételének időpontjában alkalmaztak. Ezért nincs lehetőség az előny szintjének visszamenőleges módosítására.
(45)
Megállapítást nyert, hogy az indiai számviteli standardok szerint a DEPBS-hitelek az exportkötelezettség teljesítésekor a kereskedelmi számlákban az eredményszemléleti alapon bevételként is elszámolhatók. Ezek a hitelek a továbbiakban felhasználhatók - a beruházási javak kivételével - a korlátozás nélkül importálható áruk későbbi behozatalakor fizetendő vám kifizetésére. Az ilyen hitelek ellenében behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett) értékesíthető vagy másként felhasználható. A DEPBS-hitelek szabadon átruházhatók és a kibocsátásuk napjától számított 24 hónapig érvényesek.
(46)
A DEPBS-hitelek iránti kérelmeket elektronikusan kell benyújtani, és azok korlátlan számú exporttranzakcióra vonatkozhatnak. A DEPBS-hitelek alkalmazására de facto nem vonatkoznak szigorú határidők. A DEPBS kezelésére használt elektronikus rendszer nem zárja ki automatikusan a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 4.47. bekezdésében említett benyújtási határidőn túli exporttranzakciókat. Sőt, amint azt a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 9.3. bekezdése világosan meghatározza, a benyújtási határidő lejárta után beérkezett kérelmek csekély (a jogosultság 10 %-ának megfelelő) pénzbüntetés kivetése mellett bármikor elbírálhatók.
(47)
Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban egy együttműködő indiai exportáló gyártó vette igénybe a rendszert.
d) Észrevételek a nyilvánosságra hozatalt követően
(48)
Az indiai kormány észrevételt tett azzal kapcsolatban, hogy a „kedvezményezett számára nyújtott előny” csak akkor mérhető, és a támogatás kiegyenlíthetősége csak akkor határozható meg, ha a DEPBS-hiteleket a piacon értékesítik, mivel a hitelek kizárólag akkor juttatnak előnyhöz, amennyiben értékesítésükre a piacon kerül sor, és az értékesítés ténylegesen megtörtént. Más szóval a DEPBS-hitelek nem kiegyenlíthetőek, ha az exporttermék előállításához felhasznált importárura kivetett vám kifizetéséhez használják fel őket.
e) A DEPBS-re vonatkozó következtetések
(49)
Az DEPBS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése alapján nyújt támogatást. A DEPBS-hitel az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezenfelül a DEPBS-hitel előnyt nyújt az exportőrnek, mivel - ellentétben az indiai kormány állításával - nem csak abban az esetben javítja annak likviditását, ha a hitelt a piacon adják el, hanem akkor is, ha az importárura kivetett vám kifizetésére használják.
(50)
Ezen túlmenően a DEPBS jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és így az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak tekintendő.
(51)
Az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető engedélyezett vámkedvezményrendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletben (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai), valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Ezenkívül nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősíthetné, hogy az exporttermék gyártási folyamatában mely alapanyagokat használták fel, vagy sor került-e túlzott mértékű behozatali vám kifizetésére az alaprendelet I. mellékletének i) pontja, valamint a II. és III. melléklete szerint. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül, hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak a DEPBS-ből származó előnyökre, akik minden alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként felhasználható árut.
f) A támogatás összegének kiszámítása
(52)
Az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke szerint a kiegyenlíthető támogatások összege a kedvezményezettnek nyújtott és a felülvizsgálati időszak alatt megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően lett kiszámítva. Ebben a vonatkozásban figyelembe vették, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá az előnyhöz, amikor a rendszer alapján az exporttranzakciót végrehajtotta. Így az exporttranzakció pillanatában az indiai kormány kötelezően lemond a vámról, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi hozzájárulásnak minősül.
(53)
A fentiek fényében indokoltnak tekinthető a DEPBS keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint a rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi exporttranzakcióra megkapott hitelek összegét.
(54)
Indokolt kérésre az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a támogatás összegének mint számlálónak a kiszámításakor a hitelekből le lettek vonva a támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült költségek.
(55)
Az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint ezeket a támogatási összegeket a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.
(56)
A fentiek alapján a felülvizsgálati időszakban az érintett együttműködő exportáló gyártó esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 6,9 %.
3.4. Beruházási javak exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, a továbbiakban: EPCGS)
a) Jogalap
(57)
Az EPCGS részletes leírása az FTP 04-09 és az FTP 09-14 5. fejezetében, valamint a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 5. fejezetében található.
b) Támogathatóság
(58)
A rendszer keretében nyújtott támogatásra a gyártó exportőrök, valamint a támogató gyártókhoz és szolgáltatókhoz „kapcsolódó” kereskedő exportőrök jogosultak.
c) Gyakorlati végrehajtás
(59)
Exportkötelezettség vállalásával a vállalat csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és legfeljebb 10 éves használt) beruházási javakat. E célból az indiai kormány - kérelemre és díjfizetés ellenében - EPCGS-engedélyt állít ki. A rendszer a keretében importált beruházási javak mindegyikére 5 %-os csökkentett vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítéséhez az importált beruházási javakat bizonyos idő alatt fel kell használni bizonyos mennyiségű exportáru előállítására. Az FTP 09-14 szerint az EPCGS keretében a beruházási javak 0 %-os vámtétellel is importálhatók, ilyen esetben azonban az exportkötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak rövidebb.
(60)
Az EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi előállítója jogosult a beruházási javak előállításához szükséges alkotóelemek vámmentes behozatalára. Választható lehetőségként a belföldi gyártó az EPCGS-engedély jogosultjának szállított beruházási javakra vonatkozóan kérheti „exportnak tekintett művelethez” kapcsolódó kedvezmény igénybevételét is.
(61)
Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban mindkét együttműködő exportáló gyártó igénybe vette ezt a rendszert.
d) Észrevételek a nyilvánosságra hozatalt követően
(62)
A nyilvánosságra hozatalt követően az indiai kormány vitatta az EPCGS kiegyenlíthetőségét. Azt állította ugyanis, hogy nem kellene exportteljesítménytől függőnek tekinteni azokat a beruházási javak beszerzéséhez kapcsolódó EPCGS-támogatásokat, amelyeknél az exportkötelezettség már a felülvizsgálati időszak előtt teljesült. Az egyik exportáló gyártó, melynek esetében megállapítást nyert, hogy részesült EPCGS-támogtásokból, azt állította, hogy e támogatásokat nem kellene figyelembe venni, mivel azokat az érintett termék előállításához felhasznált beruházási javak vásárlásához nem vették igénybe.
e) Az EPCGS-sel kapcsolatos következtetések
(63)
Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül. A vámcsökkentés az indiai kormány által nyújtott pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen túlmenően a vámcsökkentés előnyhöz juttatja az exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám javítja a vállalat likviditását.
(64)
El kell utasítani azt az állítás, miszerint nem tekintendők exportteljesítménytől függőnek azok a beruházási javak beszerzéséhez kapcsolódó EPCGS-támogatások, amelyek esetében az exportkötelezettség már a felülvizsgálati időszak előtt teljesült. Nem vitatható ugyanis, hogy az EPCGS jogilag az exportteljesítménytől függ, mivel az EPCGS engedély exportkötelezettség vállalása nélkül nem nyerhető el. A rendszer ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül. E tekintetben az exportkötelezettség tényleges teljesülésének időpontja irreleváns. Ami azt a kérdést illeti, hogy a beruházási javakat az érintett termék gyártásához használták-e fel, az FTP 09-14 5.2. fejezetének megfelelően az EPCGS a beruházási javak importját mind a gyártáshoz, mind a gyártást megelőző és követő tevékenységekhez engedélyezi (ideértve azok complete knock-down („CKD”)/semi knock-down („SKD”) elemeit, valamint a számítógépes szoftverrendszereket). Világos tehát, hogy azon áruk is részesülhettek az EPCGS nyújtotta előnyből, amelyeket nem használtak fel az érintett termék előállításához. Ráadásul megállapítást nyert, hogy az EPCGS értelmében vállalt exportkötelezettséget az érintett termék exportjával teljesítették. Ezért ezt az állítást el kell utasítani.
(65)
Az EPCGS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében nem tekinthető sem engedélyezett vámkedvezményrendszernek, sem helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Az ilyen engedélyezett rendszerek hatálya nem terjed ki a beruházási javakra, amint azt az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel azokat az exportált termékek előállítása során nem használják el.
f) A támogatás összegének kiszámítása
(66)
A támogatás összegét az alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében az importált beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki, az érintett gazdasági ágazatban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési időszakát tükröző időszakra elosztva. Az időközben felhalmozódott előny teljes értékének kifejezése érdekében ehhez az összeghez kamatokat adtak hozzá. E célra az Indiában a felülvizsgálati időszak során a helyi valutában kínált hitelekre érvényes kereskedelmi kamatot ítélték megfelelőnek.
(67)
Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének és 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye.
(68)
A felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó esetében az e rendszer tekintetében megállapított támogatás mértéke 0,1-0,5 %.
3.5. Piacra összpontosító rendszer (Focus Market Scheme; a továbbiakban: FMS)
a) Jogalap
(69)
Az FMS részletes leírása az FTP 04-09 3.9.1-3.9.2.2. bekezdésében, az FTP 09-14 3.14.1-3.14.3. bekezdésében, a HOP I 04-09 3.20-3.20.3. bekezdésében és a HOP I 09-14 3.8-3.8.2. bekezdésében található.
b) Támogathatóság
(70)
A rendszer igénybevételére minden gyártó exportőr és kereskedő exportőr jogosult.
c) Gyakorlati végrehajtás
(71)
E rendszer keretében minden terméknek a HOP I 04-09 és a HOP I 09-14 37C. mellékletében felsorolt országokba irányuló exportja az e rendszer keretében kivitt termékek FOB-paritáson számított értékének 2,5 %-áig vámhitelre jogosult. Bizonyos exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott termékek exportját, az exportnak tekintett műveleteket, a szolgáltatások exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő egységek, illetve az exportorientált egységek exportforgalmát. A rendszerből ki vannak továbbá zárva egyes terméktípusok, például a gyémánt, a nemesfémek, az ércek, a gabonafélék, a cukor és a kőolajtermékek.
(72)
Az FMS keretében kapott exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek bármely alapanyag vagy termék (köztük a beruházási javak) későbbi importja alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére.
(73)
A vámhitel-jogosultsági bizonylatot - az export megtörténte vagy az áruk elszállítása után - az a kikötő bocsátja ki, ahonnan az export végbement. Amennyiben a kérelmező a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl. exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását.
d) Észrevételek a nyilvánosságra hozatalt követően
(74)
A nyilvánosságra hozatalt követően az indiai kormány észrevételt tett azzal kapcsolatban, hogy amíg a vámhitel-jogosultsági bizonylatot a piacon adják el, az nem jár előnnyel a kedvezményezett számára, és ezért nem kiegyenlíthető. Az indiai kormány azt állította, hogy az FMS-hitelek nem kiegyenlíthetőek, ha az exporttermék előállításához felhasznált importárura kivetett vám kifizetéséhez használják őket. Az az együttműködő exportáló gyártó, amely részesült az FMS által nyújtott előnyökből, azzal érvelt, hogy a rendszer földrajzilag más országokhoz kapcsolódik, és ezért az Unió nem egyenlítheti azt ki.
e) Az FMS-sel kapcsolatos következtetések
(75)
Az FMS az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése alapján támogatásnak minősül. Az FMS-vámhitel az indiai kormány által nyújtott pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel a hitelt végső soron behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezenfelül - függetlenül attól, hogy a vámhitel-jogosultsági bizonylatot a behozatali vámok kiegyenlítésére vagy piaci értékesítésre használják - az FMS-vámhitel előnyt nyújt az exportőrnek, mivel javítja annak likviditását.
(76)
Az FMS jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja alapján egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő. A tény, hogy az európai uniós országok nem tartoznak az FMS hatálya alá, nem ellenkezik a (72)-(74) preambulumbekezdésben ismertetett gyakorlati végrehajtással, sem az FMS-ből származó előnyöknek az említett preambulumbekezdésekben leírt felhasználási módjaival. A fenti állítást ezért el kellett utasítani.
(77)
Az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer nem minősíthető engedélyezett vámkedvezményrendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában, a II. mellékletében (a vámkedvezmény meghatározása és szabályai) és a III. mellékletében (a helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) meghatározott szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely megerősíthetné, hogy az exporttermék gyártásának folyamatában mely alapanyagokat használták fel, vagy sor került-e túlzott mértékű behozatali vám kifizetésére az alaprendelet I. mellékletének i) pontja, valamint II. és III. melléklete szerint. Az exportőrök attól függetlenül jogosultak az FMS keretében nyújtott előnyökre, hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül, hogy igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon exportőrök is jogosultak a FMS igénybevételére, akik minden alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak felhasználható alapanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az FMS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez utóbbiak nem tartoznak az alaprendelet I. mellékletének i) pontjában meghatározott engedélyezett rendszerek hatálya alá, mivel nem használják el őket az exportált termékek előállítása során.
f) A támogatás összegének kiszámítása
(78)
A kiegyenlíthető támogatások összegét a kedvezményezett számára biztosított kedvezmények figyelembevételével számították ki; e kedvezményekről megállapítható, hogy a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó az eredményszemléleti alapon az exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el őket. Az alaprendelet 7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló) a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított, exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.
(79)
Ebben a rendszerben a felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártó tekintetében megállapított támogatási ráta kisebb mint 0,1 %.
3.6. Vámmentes behozatal engedélyezésének rendszere (Duty Free Import Authorisation, a továbbiakban: DFIA)
(80)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az együttműködő indiai gyártó a felülvizsgálati időszakban a DFIA rendszerből nem jutott kedvezményhez. Ezt a rendszert ezért e vizsgálat keretében nem kellett tovább elemezni.
3.7. Exportorientált egységek (Export Oriented Units, EOU)/exportfeldolgozó övezetek (Export Processing Zones, EPZ)/különleges gazdasági övezetek (Special Economic Zones, SEZ)
(81)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az együttműködő indiai gyártó a felülvizsgálati időszakban az EOU/EPZ/SEZ rendszerből nem jutott kedvezményhez. Ezeket a rendszereket ezért e vizsgálat keretében nem kellett tovább elemezni.
3.8. Exporthitelrendszer (Export Credit Scheme, a továbbiakban: ECS)
a) Jogalap
(82)
A rendszer részletes leírása az IKB Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters (DBOD No DIR.(Exp).) című körrendeletében található, melynek címzettje valamennyi indiai kereskedelmi bank.
b) Jogosultság
(83)
E rendszer igénybevételére a gyártó exportőrök és a kereskedő exportőrök jogosultak.
c) Gyakorlati végrehajtás
(84)
E rendszer keretében az Indiai Központi Bank megszabja a kereskedelmi bankok által az exportőröknek az indiai rúpiában vagy a devizában nyújtott exporthitelekre felszámított kamatlábak maximális szintjét. Az ECS két alrendszerből áll: a szállítás előtti exporthitelrendszerből (Pre-Shipment Export Credit Scheme) („csomagolási hitel”), amely a kivitel előtt az exportőr számára az áruk beszerzésére, feldolgozására, gyártására, csomagolására és/vagy szállítására biztosított hiteleket foglalja magában, illetve a szállítás utáni exporthitelrendszerből (Post-Shipment Export Credit Scheme), mely forgóeszközhitelt biztosít az exportkövetelések finanszírozása céljából. Az Indiai Központi Bank továbbá azt is előírja a bankok számára, hogy nettó bankhiteleik bizonyos részét exportfinanszírozásra fordítsák.
(85)
Az Indiai Központi Bank körrendelete nyomán az exportőrök a szokásos kereskedelmi hitelekhez („készpénzhitelek”) képest kedvezményes kamatláb mellett juthatnak exporthitelekhez, amelyek kamatlábát egyedül a piaci feltételek határozzák meg. A kamatszintkülönbség a jó hitelképességű vállalatok esetében csökkenhet. Valójában a jó hitelképességű vállalatok esetleg azonos feltételekkel kaphatnak exporthitelt és készpénzhitelt.
d) Az ECS-re vonatkozó következtetések
(86)
Az ECS-hitelnek a (85) preambulumbekezdésben említett, az Indiai Központi Bank körrendeletében rögzített kedvezményes kamatlábai a pusztán piaci feltételek szerint meghatározott hitelköltségekhez képest csökkenthetik az exportőr hitelköltségeit, így az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében előnyhöz juttatják az ilyen exportőrt. Az exportfinanszírozás önmagában nem biztonságosabb, mint a belföldi finanszírozás. Valójában általában kockázatosabbnak tartják, és az egy-egy hitelhez szükséges garancia mértéke, függetlenül a finanszírozás tárgyától, az adott kereskedelmi bank pusztán kereskedelmi döntése. A különböző bankok közötti kamatlábkülönbségek a központi bank módszeréből következnek, mivel egyedi maximált hitelnyújtási szintet határoz meg az egyes kereskedelmi bankok számára. Ezenfelül a kereskedelmi bankok nem lennének kötelesek az exporthitelt felvevő ügyfeleknek felajánlani a devizában felvett exporthitelek esetleg előnyösebb kamatlábait.
(87)
Annak ellenére, hogy az ECS keretében biztosított kedvezményes hiteleket kereskedelmi bankok nyújtják, ez a kedvezmény az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja iv. alpontja értelmében a kormány által biztosított pénzügyi hozzájárulásnak tekintendő. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a támogatások létrejöttéhez sem az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja iv. alpontja, sem pedig a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás nem ír elő közforrásokból történő kifizetést, azaz, hogy az indiai kormánynak meg kell térítenie a kereskedelmi bankoknak kiadásaikat; ehhez elegendő egy kormányzati utasítás, amely az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének i., ii. vagy iii. pontjaiban ismertetett funkciók végrehajtására vonatkozik. Az Indiai Központi Bank államháztartási szerv, s ezért az alaprendelet 2. cikkének b) pontjában rögzített fogalommeghatározás értelmében „kormányzatnak” minősül. A központi bank 100 %-ban a kormány tulajdona, közpolitikai célokat követ (pl. monetáris politika), vezetőségét pedig az indiai kormány nevezi ki. A központi bank - az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontja iv. alpontja második francia bekezdésének értelmezése szerint - magánszervezeteket utasít feladatok ellátására, mivel a kereskedelmi bankokat bizonyos feltételek betartására kötelezi, többek között a körrendeleteiben és rendelkezéseiben előírt, exporthitelekre rögzített maximális kamatlábak betartására kötelezi, valamint arra, hogy nettó bankhitel-állományuk meghatározott részét exportfinanszírozásra fordítsák. Ez az utasítás arra kötelezi a kereskedelmi bankokat, hogy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában említett funkciókat lássanak el; ebben az esetben arra, hogy kedvezményes exportfinanszírozás formájában hitelt nyújtsanak. Az ilyen, bizonyos feltételek mellett nyújtott hitel formájában történő közvetlen finanszírozás rendes körülmények között a kormány feladata, és a gyakorlatban valójában nem különbözik a kormányok által követett - az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében vett - gyakorlattól. Ez a támogatás az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek és kiegyenlíthetőnek minősül, mivel a kedvezményes kamatok csak exportfinanszírozás céljára vehetők igénybe, és igénybevételük az exportteljesítmény függvénye.
e) A támogatás összegének kiszámítása
(88)
A támogatás összegét annak a különbségnek az alapján számították ki, amely a felülvizsgálati időszak során igénybe vett exporthitelek után fizetett kamat és a rendszert igénybe vevő egyetlen együttműködő exportőr szokásos kereskedelmi hitelei esetében fizetett kamatláb között áll fenn. Az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezt a támogatási összeget (számláló) a felülvizsgálati időszak során megvalósult teljes exportforgalomra vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye, s odaítélésének alapjául nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított termékmennyiség szolgált.
(89)
Ebben a rendszerben a felülvizsgálati időszak alatt a rendszert igénybe vevő együttműködő exportáló gyártó tekintetében megállapított támogatási ráta elhanyagolható volt.
3.9. Jövedelemadó-mentességi rendszer (Income Tax Exemption Scheme, a továbbiakban: ITES)
(90)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az együttműködő indiai gyártók a felülvizsgálati időszakban az ITES rendszerből nem jutottak kedvezményhez. Ezt a rendszert ezért e vizsgálat keretében nem kellett tovább elemezni.
3.10. Pandzsábi ipari ösztönző rendszer (Punjab Industrial Incentive Scheme)
(91)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az együttműködő indiai gyártók a felülvizsgálati időszakban a pandzsábi ipari ösztönző rendszerből nem jutottak kedvezményekhez. Ezt a rendszert ezért e vizsgálat keretében nem kellett tovább elemezni.
3.11. Gudzsaráti ipari ösztönző rendszer (Gujarat Industrial Incentive Scheme)
(92)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az együttműködő indiai gyártók a felülvizsgálati időszakban a gudzsaráti ipari ösztönző rendszer keretében nem jutottak kedvezményekhez. Ezt a rendszert ezért e vizsgálat keretében nem kellett tovább elemezni.
3.12. A kiegyenlíthető támogatások összege
(93)
A kiegyenlíthető támogatások összege az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően értékarányosan kifejezve, a vizsgált exportáló gyártók vonatkozásában 7,5 % és 12,4 % között volt. Ezek a támogatási összegek meghaladják az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésében említett de minimis küszöbértéket.
(94)
Ezért úgy tekinthető, hogy az alaprendelet 18. cikke értelmében a felülvizsgálati időszak alatt a támogatás folytatódott.
3.13. A támogatás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések
(95)
Az alaprendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a hatályos intézkedések lejárta valószínűsíthetően a támogatás folytatódását vagy megismétlődését eredményezné-e.
(96)
E tekintetben ismételten megjegyzendő, hogy az érintett termék ismert exportáló gyártói közül csupán kettő működött együtt. A rendelkezésre álló indiai és uniós statisztikai adatok alapján nem állapítható meg, hogy az érintett terméknek az indiai exportáló gyártók által az Unióban értékesített mennyiségéből milyen arányt képvisel az említett exportőrök által értékesített mennyiség. Az említett statisztikai adatok ugyanakkor azt sugallják, hogy az érintett terméket az Unióban más gyártók is értékesíthették.
(97)
Megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártók továbbra is élvezték az indiai hatóságok kiegyenlíthető támogatását. A fent elemzett támogató rendszerek ismétlődő gazdasági előnyöket nyújtanak, és semmi sem mutat arra, hogy a belátható jövőben ezek a programok fokozatosan megszűnnének vagy módosulnának, vagy hogy az együttműködő exportáló gyártók a rendszerek keretében nyújtott előnyökben ezentúl ne részesülnének.
(98)
Nem áll rendelkezésre olyan adat, amely alapján megállapítható lenne, hogy a többi exportáló gyártó nem részesül továbbra is a fent részletezett támogatási rendszerek nyújtotta előnyökből. Ezért levonható az a következtetés, hogy országos szinten a támogatás folytatódott.
(99)
A fent leírt megállapításokat tekintve arra lehet következtetni, hogy a támogatás a felülvizsgálati időszakban is folytatódott, és valószínűleg a jövőben is folytatódnék.
4. UNIÓS GYÁRTÁS
(100)
A felülvizsgálati időszak alatt a következő uniós gyártók állítottak elő hasonló terméket: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA és Antibioticos S.A. A kérelmezők a szubvencióellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát kérték. Az uniós össztermelés megállapításához az uniós gyártókra vonatkozóan rendelkezésre álló valamennyi adatot felhasználták, többek között azokat az adatokat is, amelyek a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártók által benyújtott kérelmekben és információkban szerepeltek. Ennek alapján az uniós össztermelés becsült mennyisége a felülvizsgálati időszak során 7 093 tonna volt.
(101)
Az uniós össztermelést előállító uniós gyártók alkotják az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban rájuk mint uniós gazdasági ágazatra hivatkozunk. Mivel a felülvizsgálati időszak során a hasonló termékből a kérdőívre választ adó három uniós gyártó állította elő az uniós össztermelés 95 %-át, e gyártók adatait az egész uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak tekintik.
5. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
5.1. Előzetes megjegyzés
(102)
Az importmennyiségek és az ártendenciák elemzéséhez a figyelembe vett időszak során alkalmazandó alábbi TARIC-kódokra vonatkozó Eurostat-importstatisztikákat használták fel: 2007-re és 2008-ra vonatkozóan a 2941101010, a 2941102010 és a 2941900030 TARIC-kód, 2009-re és az azt követő időszakra vonatkozóan a 2941100010 és a 2941900030 TARIC-kód.
(103)
Figyelemmel az uniós gyártók számára és a tényre, hogy az egyik uniós gyártó egy másik gyártóval nyersanyag-feldolgozási megállapodásban gyártja a hasonló terméket, az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó információk az adatbiztonság védelme érdekében szükség esetén csak mutatóként vagy tartományként lettek feltüntetve.
5.2. Felhasználás az uniós piacon
(104)
A hasonló terméket az uniós gazdasági ágazat független fogyasztóknak adja el, illetve vele kapcsolatban álló vállalatok számára értékesíti/továbbítja további (downstream) feldolgozás céljából.
(105)
A vállalattal kapcsolatban nem álló entitások számára történő értékesítést „szabad piacon” zajló értékesítésként vették figyelembe. A vállalattal kapcsolatban álló entitások számára történő értékesítést/továbbítást „kötött felhasználásnak” tekintették.
(106)
Az érintett termék és a hasonló termék tényleges uniós fogyasztásának kiszámítása során a Bizottság az alábbiakat adta össze:
-
az Unióba importált vizsgált termék Eurostat által jelentett összmennyisége,
-
az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék Unióban értékesített mennyisége,
-
a hasonló terméknek az uniós gazdasági ágazat által kötött felhasználás keretében felhasznált mennyisége, és
-
a hasonló termék más ismert uniós gyártók általi uniós értékesítésének becsült mennyisége.
(107)
Az értékesített mennyiségek kétszeres számbavételének elkerülése érdekében a fenti számítás nem veszi figyelembe azon értékesítéseket, amelyek két uniós gyártó között nyersanyag-feldolgozási megállapodás keretében történtek.
(108)
A fenti számítás alapján az érintett termék és a hasonló termék uniós fogyasztása fokozatosan - 28 %-kal - emelkedett a figyelembe vett időszak során:
Felhasználás (tonnában)
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Érintett termék és hasonló termék
6 601
7 021
7 783
8 423
Index
100
106
118
128
5.3. Az Indiából származó behozatal
5.3.1. Az indiai import mennyisége, piaci részesedése és ára
Behozatal (tonnában)
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Szabad forgalomba bocsátás céljából behozott érintett termék
32,6
16,1
1,9
1,4
Index
100
49
6
4
Aktív feldolgozásra irányuló megállapodás alapján behozott érintett termék
45,5
3,7
15,5
14,5
Index
100
8
34
32
(109)
Az Eurostat adatai alapján az érintett termék szabad forgalomba bocsátás céljából Indiából behozott mennyisége a figyelembe vett időszak során 96 %-kal csökkent. 2008-ban 51 %-os jelentős csökkenés volt megfigyelhető, amelyet 2009-ben további 43 %-os, a felülvizsgálati időszak során pedig 2 %-os csökkenés követett.
(110)
Az aktív feldolgozásra irányuló megállapodás alapján történő - kiegyenlítő és behozatali vámtól mentes - behozatalra vonatkozóan némileg eltérő tendencia volt tapasztalható. A 2007 és 2008 között a behozatal terén tapasztalt 92 %-os kezdeti visszaesést követően 2009-ben növekedés, a felülvizsgálati időszak során pedig viszonylagos stabilitás volt megfigyelhető.
Átlagos importár (EUR/tonna)
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Szabad forgalomba bocsátás céljából behozott érintett termék
25 863
28 934
34 758
19 200
Index
100
112
134
74
Aktív feldolgozásra irányuló megállapodás alapján behozott érintett termék
35 616
37 443
30 894
30 044
Index
100
105
87
84
(111)
Az Indiából származó, szabad forgalomba bocsátás céljából behozott érintett termék átlagos importára 2007 és 2009 között 34 %-kal emelkedett, majd a felülvizsgálati időszak során hirtelen a 2007-es szintnél 26 %-kal kevesebbre csökkent. Az aktív feldolgozásra irányuló megállapodás alapján behozott érintett termék importárai is csökkenő tendenciát követtek, és a figyelembe vett időszak során 16 %-kal csökkentek. Az árak alakulása terén a két behozatali rendszer között fennálló különbség azzal magyarázható, hogy a legnagyobb mennyiségben behozott érintett termék eltérő típusú, és a cefalexin a többi típushoz viszonyítva drágább.
Az Indiából származó behozatal piaci részesedése
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Szabad forgalomba bocsátás céljából behozott érintett termék
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Index
100
46
5
3
Aktív feldolgozásra irányuló megállapodás alapján behozott érintett termék
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Index
100
8
29
25
(112)
Az Indiából származó, szabad forgalomba bocsátás céljából, illetve az aktív feldolgozásra irányuló megállapodás alapján behozott érintett termék piaci részesedése a figyelembe vett időszak során nagyon alacsony volt, és mindkét esetben csökkent.
(113)
Egy uniós gyártó jelezte, hogy az Eurostat adatai szerint kiszámított indiai behozatalt rosszul becsülték fel, mivel az indiai exportstatisztikák az Eurostat adatainál magasabb exportmennyiségeket mutatnak. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság bevett gyakorlat szerint az importstatisztikák alapjaként az Eurostat adatait használja. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az indiai exportstatisztikák nem jelzik a kivitel végső célállomását, és azt, hogy a termékek ténylegesen belépnek-e az Unió területére. Ezért az említett állítást el kellett utasítani.
5.3.2. Áralákínálás
(114)
Mivel a szabad forgalomba bocsátás céljával az Indiából az Unióba érkezett import mennyisége rendkívül kicsi, az áralákínálás terén nem lehetett jelentőségteljes következtetést levonni. Az aktív feldolgozásra irányuló megállapodás alapján történő behozatal tekintetében az ár-alákínálási szint negatívnak bizonyult. E behozatal azonban kevesebb mint 10 tonnát tett ki, és egyetlen terméktípust (cefalexin) érintett, amely egyben a legdrágább és a legkevésbé képviselt terméktípus a piacon. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az aktív feldolgozásra irányuló megállapodás alapján történő behozatalra vonatkozó tranzakciós adatok nem voltak reprezentatívak egy jelentőségteljes ár-alákínálási számítás elvégzéséhez, és nem alkalmasak további elemzések lefolytatásához.
(115)
Egy uniós gyártó jelezte, hogy a behozatal két kategóriájának (ti. a szabad forgalomba bocsátás céljával és az aktív feldolgozásra irányuló megállapodás alapján történő behozatal) egymástól elkülönített elemzése nem volt összhangban az előző felülvizsgálati eljárás megközelítésével, valamint ellentétes volt a Bizottság által következetesen betartott gyakorlattal is.
(116)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy amint azt a (115) preambulumbekezdés is megállapítja, sem az aktív feldolgozásra irányuló megállapodás alapján történő behozatal mennyisége, sem a szabad forgalomba bocsátás céljából történő behozatal mennyisége nem volt elég jelentőségteljes következtetések levonásához. Mivel az összesített mennyiség alacsony szintű, a fenti következtetés arra is érvényes.
5.4. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
Harmadik országokból származó import
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Mennyiség (tonna)
Szingapúr
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Index
100
93
130
156
Kína
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Index
100
128
241
253
Omán
373,4
438,5
301,7
287,9
Index
100
117
81
77
Egyéb harmadik országok
67,8
327,5
74,2
73,2
Index
100
483
109
108
Összesen
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Index
100
114
144
162
(117)
A figyelembe vett időszak során a vizsgált termék Indiától eltérő harmadik országokból történő behozatala 62 %-kal, a piaci részesedés pedig több mint 10 %-kal - 37,6 %-ról 47,7 %-ra - nőtt, ami egybeesett az uniós piacon tapasztalható fogyasztás növekedésével. Az exportáló országok között Szingapúr, Kína és Omán voltak az uniós piac legjelentősebb beszállítói.
Átlagos importár tonnánként (EUR)
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Szingapúr
44 218
36 590
27 007
22 485
Index
100
83
61
51
Kína
29 515
26 622
21 224
20 683
Index
100
90
72
70
Omán
29 875
27 665
23 440
22 597
Index
100
93
78
76
Egyéb harmadik országok
38 324
35 987
45 628
46 938
Index
100
94
119
122
Összesen
39 020
32 953
25 193
22 385
Index
100
84
65
57
(118)
A harmadik országokból érkező behozatal átlagos importára jelentősen - 43 %-kal - csökkent a felülvizsgálati időszak során. Bár a legjelentősebb exportáló országok (Szingapúr, Kína és Omán) árai a felülvizsgálati időszak során az egyes termékek viszonylatában átlagosan körülbelül 20 %-kal alacsonyabbak voltak az uniós áraknál, és az importmennyiségek jelentősnek tekinthetők, az alacsony áron történő behozatal szemmel láthatólag nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazat nyereségességét.
(119)
Az egyik uniós gyártó azon véleményének adott hangot, miszerint az átlagos importár tendenciáinak elemzése során figyelembe kellett volna venni a különböző terméktípusokat. E tekintetben megjegyzendő, hogy a szokásos gyakorlattal összhangban - a többek között - az ártendenciákra irányuló elemzést az érintett termékre alapozva, az egyes terméktípusok részarányától függetlenül kell elvégezni. Meg kell jegyezni továbbá, hogy ez esetben a figyelembe vett időszak során harmadik országokból származó behozatalnál alkalmazott importárak tendenciái nem szolgáltak alapul következtetések levonásához. Ezért a fenti véleményt el kellett utasítani.
(120)
Az uniós gyártók valamennyien azon a véleményen voltak, miszerint a többek között Kínából és Ománból érkező behozatalt főként állatorvosi felhasználásra szánt amoxicillin-trihidrát képezi, amit a fenti árak elemzésénél figyelembe kellett volna venni. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a vizsgált termék magában foglalja mind az emberi fogyasztásra szánt, mind az állatorvosi célú antibiotikumokat. Ráadásul az állítás alátámasztására szánt információ nem volt tényekkel bizonyított. A fenti véleményt ezért el kellett utasítani.
(121)
Az egyik uniós gyártó megkérdezte, milyen alapon hasonlították össze az amoxicillin-trihidrátnak és az ampicillin-trihidrátnak a felülvizsgálati időszak során alkalmazott árát, tekintve, hogy az Eurostat-adatok nem tesznek különbséget e két terméktípus között. E tekintetben, mivel bebizonyosodott, hogy a két terméktípus uniós gazdasági ágazat által kiszabott árai hasonlóak voltak, nem volt indokolatlan összesített ár-összehasonlítást végezni.
(122)
Minden uniós gyártó azt állította, hogy a szingapúri behozatal egymással kapcsolatban álló felek között, transzferáron történt. Emiatt az említett behozatal figyelembevétele torzítaná a többi harmadik országból származó behozatal árainak átlagát. Meg kell jegyezni, hogy a szóban forgó behozatalnak az ár-összehasonlításból való kizárása nem változtatta volna meg jelentős mértékben az ár-alákínálási szinttel kapcsolatos fenti megállapítást, és továbbra is érvényben maradt volna az a végkövetkeztetés, hogy az alacsony árú import nem befolyásolja az uniós gazdasági ágazat nyereségességét.
5.5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(123)
Az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó alábbi gazdasági mutatók tekintetében megállapítást nyert, hogy az alapos elemzésnek és értékelésnek a szabadpiacon uralkodó helyzetre kell összpontosítania, azaz az uniós piaci értékesítés mennyiségére és értékesítési áraira, a piaci részesedésre és a nyereségességre. Ahol lehetséges és indokolt volt, ezeket a megállapításokat ezt követően össze kellett hasonlítani a kötött piac adataival, hogy teljes képet lehessen alkotni az uniós gazdasági ágazat helyzetéről.
(124)
A többi gazdasági mutató vonatkozásában azonban az derült ki a vizsgálat során, hogy azok ésszerű vizsgálatát csak a teljes tevékenység vonatkozásában lehet elvégezni. Valójában a termelés (mind a kötött, mind pedig a szabadpiac esetében), a kapacitás, a kapacitáskihasználás, a beruházások, a készletek, a foglalkoztatás, a termelékenység, a bérek, a növekedés, a tőkebevonási képesség a teljes tevékenységtől függ, történjen a termelés a kötött piacra vagy szabadpiaci értékesítésre.
(125)
Az egyik uniós gyártó észrevételezte az eljárás megszüntetésének javaslásához alapul szolgáló tények és megállapítások végleges közzétételét, mely észrevétel nyomán sor került a következő preambulumbekezdésekben szereplő egyes gazdasági mutatók helyesbítésére. E módosítások azonban nem befolyásolták az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban levont következtetést.
5.5.1. Termelés, kapacitás és kapacitáskihasználás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Kapacitásindex
100
100
104
107
Termelési index
100
95
96
98
Kapacitáskihasználási index
100
95
92
91
(126)
Az uniós gazdasági ágazat kapacitása 2007 és 2008 között stabil volt, majd 2008-tól 2009-ig 4 %-kal, a felülvizsgálati időszak folyamán pedig további 3 %-kal növekedett.
(127)
A termelés mennyisége azonban nem követte ezt a növekedést, mivel az egyik uniós gyártó számára 2008-ban váratlan műszaki nehézségek merültek fel; ekkor a termelési mennyiség 5 %-kal visszaesett, majd a felülvizsgálati időszakig fokozatosan helyreállt.
(128)
A termelési kapacitás növekedése és a termelés kismértékű visszaesése együttesen azt eredményezte, hogy a kapacitáskihasználási ráta a figyelembe vett időszak során folyamatosan csökkent, és a felülvizsgálati időszakban a 2007-es szinthez képest 9 %-kal alacsonyabb volt.
5.5.2. Értékesített mennyiség, értékesítési ár és piaci részesedés
5.5.2.1.
Értékesítés az Unióban működő független felek számára
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Mennyiségi index
100
97
93
99
Az átlagos értékesítési ár indexe
100
121
104
104
A piaci részesedés indexe
100
90
79
78
(129)
Az uniós gazdasági ágazat által független felek számára értékesített mennyiség - miután 2009-ben 7 %-ot esett vissza, majd a felülvizsgálati időszak során 6 %-ot nőtt - a felülvizsgálati időszakban csak kevéssel maradt el a 2007-es szinttől.
(130)
Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon történő értékesítéskor alkalmazott értékesítési árainak átlaga a figyelembe vett időszak során 4 %-kal emelkedett. Az árak 2008-ban először hirtelen 21 %-kal emelkedtek meg, majd 2009-ben 17 %-kal csökkentek, és a felülvizsgálati időszak során azonos szinten maradtak.
(131)
Az egyik uniós gyártó azon véleményének adott hangot, miszerint nem becsülték fel helyesen az indiai behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt árhatását. E tekintetben elsősorban azt kell megjegyezni, hogy - ahogyan azt a (115) preambulumbekezdés is említi - a vizsgálat szerint nem történt áralákínálás. Ráadásul, ahogyan azt az előző preambulumbekezdés is ismerteti, az uniós gazdasági ágazat árai 4 %-kal növekedtek a figyelembe vett időszak során. A fentiekből az következik, hogy az Indiából származó behozatal semmilyen negatív hatással nem járt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
(132)
Az, hogy az uniós piacon csökkent a független felek részére történő értékesítés mennyisége, a piaci részesedés alakulásában is tükröződött, amely a felülvizsgálati időszakban 2007-hez képest 22 %-kal csökkent.
5.5.2.2.
Kötött piac az Unióban
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Mennyiségi index
100
115
122
128
A kötött értékesítés átlagos értékesítési árának indexe
100
100
111
110
A piaci részesedés indexe
100
109
104
100
(133)
Míg az uniós gazdasági ágazat által független feleknek értékesített mennyiség a figyelembe vett időszak során a növekvő kereslet ellenére csökkent, a kötött értékesítés 28 %-kal nőtt.
(134)
Az uniós gazdasági ágazat esetében a kötött piac piaci részesedése 2008-ban 9 %-kal nőtt, majd fokozatosan a 2007-es szintre csökkent.
5.5.2.3.
Független felek számára történő értékesítés, kötött értékesítés és kötött felhasználás
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Mennyiségi index
100
107
108
114
A piaci részesedés indexe
100
100
92
90
(135)
Az uniós gazdasági ágazat egészének piaci részesedését az uniós szabad- és a kötöttpiaci mennyiségek összeadásával mérték. Bár e mennyiség a figyelembe vett időszak során 14 %-kal nőtt, az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 10 %-kal csökkent, mialatt - ugyanabban az időszakban - a piaci fogyasztás 28 %-kal nőtt. Ebből következik, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nem származott előnye a fogyasztás növekedéséből.
5.5.3. Készletek
Készletek
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Mennyiségi index
100
74
63
46
(136)
A készletek szintje 2007-től a felülvizsgálati időszak végéig 54 %-kal esett vissza, ami elsősorban a kötött kereslet növekedésével magyarázható.
5.5.4. Nyereségesség
5.5.4.1.
Nyereségesség a szabad piacon
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Index
100
447
218
253
(137)
Az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon, független felek számára történő értékesítések esetében a nyereségesség jelentősen - 153 %-kal - nőtt a felülvizsgálati időszak során. E fejlődés az árak 2 %-os átlagos emelkedésével és a termelési költségek csökkenésével magyarázható. A nyereség az utolsó hatályvesztési vizsgálat felülvizsgálati időszaka során elért nyereségszinthez képest több mint 400 %-kal növekedett.
(138)
Meg kell jegyezni, hogy - a 2007-es év kivételével - a figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat nyereségszintje az előző hatályvesztési felülvizsgálatnál megállapított célzott nyereségszint, azaz 10 % (a továbbiakban: célnyereség) felett volt.
(139)
Két uniós gyártó azon véleménynek adott hangot, hogy a nyereségesség becslése nem történt megfelelő módon, mivel a kapcsolatban álló upstream beszállítók által elért nyereséget levonták a költségekből. E tekintetben következetesen alkalmazott gyakorlat a nyersanyag előállításában részt vevő, kapcsolatban álló felek által elért nyereség levonása. Ezért a fenti érvet el kellett utasítani.
5.5.4.2.
A kötött értékesítés nyereségessége
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Index
100
55
153
151
(140)
Az uniós gazdasági ágazat esetében az uniós piacon történő kötött értékesítés nyereségessége 51 %-kal javult a felülvizsgálati időszak során. E fejlődés főként az árak 10 %-os átlagos növekedésével magyarázható. Ugyanakkor, mivel az árak alakulása a transzferárakon alapul, a fentiekből nem vonható le jelentőségteljes következtetés.
5.5.5. Beruházások, beruházások megtérülése, pénzáramlás és tőkebevonási képesség
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Beruházási index
100
246
342
129
Beruházásmegtérülési index
100
233
52
62
Cash flow-index
100
236
83
107
(141)
A figyelembe vett időszak alatt növekedtek a beruházások. A beruházások a termelési kapacitás növelésére irányultak, mind a kötött, mind a szabad piacra történő szállítás érdekében.
(142)
A vizsgálat azt is bizonyította, hogy a beruházások megtérülése, azaz a termék adózás előtti nettó nyeresége a termékre fordított tárgyi eszközök nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve csökkent a figyelembe vett időszakban.
(143)
A cash flow 7 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak során, mert a nyereségesség csökkenését kompenzálta, hogy a raktárkészlet a figyelembe vett időszak második felében csökkent.
5.5.6. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
2007
2008
2009
Felülvizsgálati időszak
Foglalkoztatási index
100
106
111
109
Termelékenységi index
100
89
87
89
Bérindex
100
104
106
106
(144)
A foglalkoztatás a figyelembe vett időszak során a termelési kapacitásba történő beruházás függvényében 9 %-kal növekedett, míg az átlagbérek csak 6 %-kal nőttek. A termelékenység az egyik uniós gyártót érő váratlan műszaki nehézségek nyomán összesen 11 %-kal csökkent.
5.5.7. A kiegyenlíthető támogatások összegének nagyságrendje és a múltbeli támogatást követő helyreállás
(145)
Tekintve az Indiából származó támogatott behozatal mennyiségét, a támogatás tényleges összegének hatása nem tekinthető jelentősnek.
(146)
Az uniós gazdasági ágazat helyzete az utolsó felülvizsgálat óta és a figyelembe vett időszak során számottevő mértékben javult. Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a múltbeli támogatást követően sikerült teljesen helyreállnia.
5.6. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére vonatkozó következtetés
(147)
2007 és a felülvizsgálati időszak között az érintett termék támogatottan behozott mennyisége elhanyagolható volt. Bizonyos kármutatók - például a piaci részesedés, a termelési mennyiség és a beruházásmegtérülés - kivételével a legtöbb kármutató, köztük a nyereségesség (+ 153 %), az értékesítési ár (+ 4 %), az értékesített mennyiség (+ 14 %), a foglalkoztatás (+ 10 %) és a beruházás (+ 29 %) pozitívan alakult a figyelembe vett időszak során. Az uniós piacon elért nyereségszintek - a 2007-es év kivételével - az előző hatályvesztési felülvizsgálatkor meghatározott célzott nyereségszint (10 %) felett voltak. A pozitív tendencia - melyet a mutatók túlnyomó többsége tükröz - főként az uniós gazdasági ágazat megbízhatóságának, az utóbbi években az ügyfelekkel kialakított szilárd kapcsolatának, valamint a piacon elért árszintnek köszönhető.
(148)
Az egyik uniós gyártó véleménye szerint az ár- és nyereségtendenciák elemzése során figyelembe kellene venni a 2007-ben és 2008-ban fellépő nyersanyaghiányt. Az említett hiány állítólag 2008-ban rendkívüli, 2009-ben pedig korlátozottabb mértékű áremelkedéshez és nyereségnövekedéshez vezetett. E tekintetben, ahogyan az az 5.5.2.1. és az 5.5.4.1. táblázatban is látható, a kiemelkedő ár- és nyereségszintek csak 2008-ra jellemzőek. A 2009-ben és a felülvizsgálati időszak során elért nyereségszinteket a jelek szerint már nem befolyásolta a nyersanyaghiány. Továbbra is érvényes tehát a (139) preambulumbekezdés következtetése, miszerint a figyelembe vett időszak során a nyereség meghaladta a célnyereséget.
(149)
Ami a kötött értékesítést illeti, az uniós gazdasági ágazat azon lehetősége, hogy az általa előállított mennyiség egy részét a kötött piacon értékesítse, magas szintű kapcitáskihasználást biztosított, és lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy csökkentse az állandó költségeket, és a költségek szempontjából versenyképes maradjon.
(150)
Következésképpen, figyelemmel az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó mutatók kedvező alakulására, megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett jelentős kárt a vizsgált időszakban.
5.7. A támogatott behozatal hatása
(151)
Mivel az érintett terméket a figyelembe vett időszakban kis mennyiségben exportálták az Unióba, a támogatott import nem befolyásolta hátrányosan az uniós gazdasági ágazat teljesítményét. Ezért, ahogyan az feljebb is megállapítást nyert, a gazdasági ágazat nem szenvedett jelentős kárt a vizsgált időszakban.
6. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
(152)
Emlékeztetőül megjegyzendő, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett jelentős kárt a figyelembe vett időszak során, hiszen a kármutatók többsége az érintett időszakban pozitív tendenciára utalt. Az alaprendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezért megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a kár megismétlődéséhez vezethet-e.
6.1. Tartalékkapacitás az érintett országban
(153)
A vizsgálat bebizonyította, hogy a három együttműködő indiai gyártó kapacitásfelhasználása nagyon magas szintet ért el a felülvizsgálati időszak során. Ebből következően az a tartalékkapacitás, amelyet intézkedések hiányában az uniós piacra irányíthatnának, korlátozottnak tűnik.
(154)
A nyilvánosságra hozatal után számos uniós gyártó azon véleményének adott hangot, hogy a tartalékkapacitás Indiában magas szintű, és hogy az együttműködő indiai exportáló gyártók kapacitásfelhasználási rátája nem reprezentatív az indiai gazdasági ágazat egészére nézve. Az egyik uniós gyártó ezenfelül azt is állította, hogy a hét vezető indiai exportőr tartalékkapacitása messze meghaladná az európai uniós szabadpiaci fogyasztás volumenét.
(155)
E tekintetben először is az hangsúlyozandó, hogy a három együttműködő exportáló gyártó kapacitásfelhasználási rátáját súlyozott átlag kiszámításával, ellenőrzött adatok alapján és kifejezetten az érintett termékre vonatkozóan állapították meg. Ezenfelül a három érintett együttműködő exportáló gyártó nagytermelő volt, és a kérelmező által „vezetőként” jellemzett hét indiai exportőr között szerepelt. Az uniós gyártók által a hét indiai gyártó tartalékkapacitásáról megadott adatok ezzel szemben főként „piacismereten” alapultak, és - annak ellenére, hogy az kifejezetten követelmény volt - nem voltak alátámaszthatók szilárd tényszerű bizonyítékokkal. Ezért a szóban forgó információt figyelmen kívül kellett hagyni, és - az üggyel kapcsolatos ellenőrzött adatok alapján - megállapítást nyert, hogy a jelek szerint az indiai tartalékkapacitás korlátozott.
6.2. Az indiai exportáló gyártó exportpolitikája
(156)
Az indiai hivatalos statisztikai adatok alapján megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban India tíz legjelentősebb exportpiacán az exportértékesítési árak átlagosan körülbelül 20 %-kal voltak alacsonyabbak, mint az uniós gazdasági ágazat által az európai uniós piacon értékesített termékek árai. A szóban forgó indiai exportárak összhangban voltak az európai uniós piac többi jelentős - a (119) preambulumbekezdésben említett - szereplőjének áraival. Megállapítást nyert, hogy a figyelembe vett időszak során az említett többi országból érkező alacsony árú import nem gyakorolt negatív hatást az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az indiai exportárak valószínűleg az intézkedések hatályvesztése esetén sem gyakorolnának káros hatást az uniós gazdasági ágazatra, mivel az már jelenleg is versenyben áll olyan más exportáló országokkal, amelyek ugyanezt az árpolitikát folytatják, és mégsem szenved jelentős kárt.
(157)
Két uniós gyártó azon véleményét is ismertette, miszerint, ha az intézkedések hatályukat vesztik, az indiai gyártók az európai uniós piacok vonzó árai miatt a jelenleg más piacokon értékesített exportot az Unióba irányítják majd át. Először is meg kell jegyezni, hogy ha az indiai gyártók az exportot az Unióba irányítanák át, versenyhelyzetbe kerülnének más harmadik országokkal, amelyek már jelenleg is jelentős mennyiségeket exportálnak az Unióba. Ezenfelül, ahogyan azt a (119) preambulumbekezdés is említi, megállapítást nyert, hogy a harmadik országokból érkező, a más piacokra alkalmazott indiai exportárakhoz hasonló árakon történő import nem befolyásolta az uniós gazdasági ágazat teljesítményét. A fentiek alapján levonható az a következtetés, hogy ha az Unióba érkező indiai exportmennyiségek oly módon növekednek, hogy közben az árak hasonlóak maradnak a más exportpiacokon alkalmazott árakhoz, az uniós gazdasági ágazat nem szenved jelentős kárt.
(158)
Két uniós gyártó azon véleményének is hangot adott, hogy az USA által bizonyos indiai antibiotikumgyárakra bevezetett importtilalom miatt további mennyiségeket irányíthatnak át az uniós piacra. Az export esetleges átirányításáról az előző preambulumbekezdésben levont következtetések ugyanakkor e tekintetben is érvényesek maradnak.
6.3. Kötött piac
(159)
Míg a kötött piac a figyelembe vett időszak során az uniós gazdasági ágazat szabad és kötött piacainak 50-60 %-át tette ki, az uniós gazdasági ágazat kötöttpiaci fogyasztása több mint 20 %-kal nőtt ugyanebben az időszakban. E piac tulajdonságait és méretét tekintve a Bizottság úgy gondolja, hogy a kötött piacot az intézkedések hatályvesztése esetén sem befolyásolja az indiai export valószínű növekedése, és az uniós gazdasági ágazat számára így továbbra is nagy kapacitásfelhasználást és méretgazdaságosságot biztosít.
6.4. Következtetés a kár megismétlődésének valószínűségéről
(160)
A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Indiából származó támogatott import valószínűleg az intézkedések hatályvesztése ellenére sem okoz jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak, mivel a figyelembe vett időszak során a legtöbb kármutató pozitívan alakult annak ellenére, hogy más országokból jelentős és növekvő mennyiségű olyan import érkezett, melynek árai hasonlók voltak az India által más országokba exportált termékek áraihoz. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a jelentős kár valószínűleg nem ismétlődik meg az intézkedések hatályvesztése esetén.
7. AZ UNIÓS ÉRDEK
(161)
Az egyik uniós gyártó szerint elemzést kellett volna végrehajtani az uniós érdekre irányulóan. E tekintetben, mivel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kár megismétlődésének nincs valószínűsége, nem indokolt uniós érdekre vonatkozó elemzést végezni. A fentiek miatt ezt az észrevételt a Bizottság elutasította.
8. KÜLÖNLEGES FIGYELEMMEL KÍSÉRÉS
(162)
A támogatás folytatódásának valószínűségéről tett, a fenti (100) preambulumbekezdésben szereplő megállapítás fényében, valamint tekintetbe véve a támogatás folytatódásának a kereskedelmi folyamatokra esetlegesen gyakorolt jövőbeli hatását, a Bizottság figyelemmel kíséri az érintett termék importált mennyiségeit. Amennyiben e mennyiségek jelentős mértékben változnak, a Bizottság megfontolja, szükséges-e lépéseket tenni, és ha igen, milyen intézkedésre van szükség.
(163)
A figyelemmel kísérés időszaka az e rendelet kihirdetését követő 2 évre korlátozódik.
9. MEGSZŰNÉS
(164)
A felülvizsgálat eredményeinek fényében helyénvalónak bizonyult az Indiából származó, egyes széles spektrumú antibiotikumok behozatalára kivetett kiegyenlítő vám hatályon kívül helyezése.
(165)
Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról az alapvető fontosságú tényekről és megállapításokról, amelyek alapján a Bizottság az eljárás befejezése mellett határozott, valamint lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek. A beérkezett észrevételek, melyekre a Bizottság a fenti vonatkozó szakaszokban reagált, nem olyan jellegűek, hogy módosítanák a fent szereplő következtetéseket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az Indiából származó, jelenleg az ex29411000 és az ex29419000 KN-kód alá tartozó egyes széles spektrumú antibiotikumok importjára kivetett kiegyenlítő intézkedéseknek az 597/2009/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően indított hatályvesztési felülvizsgálata lezárult, és az Indiából származó importra vonatkozóan hatályban lévő intézkedések hatályukat veszítik.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 4-én.