РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 492/2010 НА СЪВЕТА
от 3 юни 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република и Индонезия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, внесено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 435/2004 (2) от 8 март 2004 г. Съветът наложи след антидъмпингово разследване („първоначалното разследване“) окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат с произход от Китайската народна република („Китай“) и Индонезия (заедно „разглежданите държави“).
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. ИСКАНЕ ЗА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(2)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките е подадено на 11 декември 2008 г. от Productos Aditivos S.A., единственият производител на натриев цикламат от Съюза.
(3)
Искането се основава на твърдението, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и на причинената от него вреда на промишлеността на Съюза.
2.2. ЗАПОЧВАНЕ НА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ
(4)
След като установи след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане срока на действие на мерките, на 10 март 2009 г. Комисията започна разследване съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент с публикуването на известие в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известието за започване“).
2.3. РАЗСЛЕДВАН ПЕРИОД
(5)
Разследването на вероятността да се повторят дъмпингът и вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследваният период в рамките на преразглеждането“ или „РПП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вероятността да продължи или да се повтори вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на РПП („разглежданият период“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(6)
Комисията официално уведоми представилия искането производител от Съюза, известните вносители, доставчици и ползватели, известните производители износители в Китай и Индонезия и властите на разглежданите държави за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
(7)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на сроковете, определени в известието за започване, но никоя от тях не отправи такова искане до Комисията.
(8)
Комисията изпрати въпросници до всички известни производители износители в Китай и Индонезия. Две дружества от Китай - и двете принадлежащи към базираната в Хонконг група Rainbow Rich Industrial Ltd., и две дружества от Индонезия изразиха готовност да окажат съдействие и отговориха на въпросника, отнасящ се до дъмпинга.
(9)
Двама други китайски производители - Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited и Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - заявиха своя интерес. Първоначалното разследване установи, че тези дружества не са извършвали дъмпинг на пазара на Съюза. В резултат на това Fang Da Food Additive (Shenzhen) и Fang Da Food Additive (Yan Quan) не са предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките.
4. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(10)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на определянето на риска от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него, както и за анализа на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в следните дружества:
4.1.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В КИТАЙСКАТА НАРОДНА РЕПУБЛИКА:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
и свързаното дружество Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
ПРОИЗВОДИТЕЛИ ИЗНОСИТЕЛИ В ИНДОНЕЗИЯ:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
ПРОИЗВОДИТЕЛ ОТ ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА:
-
Productos Aditivos S.A., Испания.
4.4.
НЕСВЪРЗАН ВНОСИТЕЛ/ТЪРГОВЕЦ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Германия.
4.5.
ПОЛЗВАТЕЛ:
-
Schweppes International Ltd., Нидерландия.
5. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(11)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които е предвидено да се препоръча налагането на антидъмпингови мита върху вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия.
(12)
В съответствие с разпоредбите на основния регламент на страните беше даден срок, в който да направят своите коментари след това разгласяване.
(13)
Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани и, когато това бе счетено за подходящо, окончателните констатации бяха съответно изменени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(14)
Продуктът, предмет на настоящото преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. натриев цикламат („НЦ“) с произход от Китай и Индонезия („разглежданият продукт“), понастоящем попадащ под код по КН ex 2929 90 00.
(15)
Както е установено при първоначалното разследване и потвърдено от настоящото преразглеждане, натриевият цикламат е използван като хранителна добавка основен продукт, разрешен в Европейския съюз и в много други страни като подсладител за нискокалорични и диетични храни и напитки. Той се използва широко като добавка от хранително-вкусовата промишленост, както и от производителите на нискокалорични и диетични трапезни подсладители. Малки количества се използват и от фармацевтичната промишленост.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(16)
Както и при първоначалното разследване, беше установено, че разглежданият продукт, произведен в Китай и Индонезия и продаден на Съюза, е идентичен по отношение на физическите и химическите характеристики и употребата с продукта, произвеждан и продаван от заявителя на пазара на Съюза, или с произвеждания и продаван на вътрешния пазар в Индонезия продукт, която също така служи като държава аналог с цел установяване на нормалната стойност по отношение на Китай.
(17)
Следователно всички тези продукти се считат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ БЕЛЕЖКИ
(18)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше проучено дали в момента има дъмпинг и, ако това е така, дали има вероятност изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване или повторение на дъмпинга. Следва да се припомни, че, в контекста на разследванията по посочения член третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТУПИ“), не е предмет на преразглеждане.
(19)
В съответствие с член 11, параграф 9 от основния регламент в случаите, когато обстоятелствата остават непроменени, се използва същата обща методология както при първоначалното разследване. За да се установи вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга, в съответствие със стандартната практика бе направена представителна извадка от сделките, като бяха взети данни за четири месеца, всеки от които беше последният месец от тримесечие, в рамките на РПП. Резултатът беше проверен посредством анализиране и на някои други сделки. Нито един стопански субект не възрази срещу този подход.
(20)
Данните на Евростат показаха, че по време на РПП между 3 000 и 5 000 тона от разглеждания продукт са били внесени в Съюза. Сред тях повече от 90 % идват от Китай, а останалата част - от Индонезия. На практика няма регистриран внос от други държави.
2. ДЪМПИНГОВ ВНОС ПО ВРЕМЕ НА РАЗСЛЕДВАНИЯ ПЕРИОД
2.1. КИТАЙСКА НАРОДНА РЕПУБЛИКА
2.1.1. Държава аналог
(21)
С изключение на онези дружества, на които при първоначалното разследване бе предоставено ТУПИ, нормалната стойност за Китай бе определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(22)
При предишното разследване Индонезия бе използвана като подходяща държава с пазарна икономика с цел определяне на нормалната стойност по отношение на Китай.
(23)
Този избор бе предложен от Комисията в известието за започване и нито една от заинтересованите страни не е възразила срещу него в определения за тази цел срок.
(24)
Цените в Индонезия са били счетени за разумен заместител на цените в Китай, тъй като Индонезия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар, отчитащ ръст на вноса от Китай и на който работят най-малко шестима производители. Освен това се оказва, че продуктът, предмет на разследването, се произвежда само в Съюза, Китай и Индонезия. В хода на настоящото разследване не са представени доказателства за противното.
(25)
На горното основание Индонезия е използвана като държава аналог с пазарна икономика за целите на настоящото преразглеждане.
2.1.2. Съдействащи производители износители от Китай
2.1.2.1. Предварителни бележки
(26)
Както е посочено в съображение 8, двама производители, принадлежащи към една и съща базирана в Хонконг група, а именно „Rainbow Rich Industries“, оказаха съдействие при настоящото преразглеждане. Те представляват повече от половината от износа за Съюза по време на РПП. Без да се държи сметка за производството и обема на продажбите на дружествата, които не са предмет на процедурата, съдействащите производители представляват повече от три четвърти от общото китайско производство и почти половината от неговия капацитет. Представителността по отношение на износа за Съюза е повече от 80 %. Предвид равнището на оказаното съдействие, подробната информация, получена от съдействащите износители, беше използвана като източник за оценка на вероятността от продължаване или възобновяване на вредоносния дъмпинг от Китай.
(27)
Едно от съдействащите дружества, Golden Time Enterprises (Shenzhen), е изнесло значителни количества за Съюза по време на РПП, докато родственото му дружество, Jintian Enterprises (Nanjing), не е изнасяло за ЕС след налагането на мерките. Данните, събрани по време на проверката на място на дружеството, което не е извършвало износ - Jintian Enterprises (Nanjing), обаче позволиха по-обстоен поглед към китайския вътрешен пазар, където дружеството държи значителна част от пазарния дял и от инсталираните производствени мощности.
(28)
По време на разследването едно китайско дружество изрази твърдението, че редовно са били провеждани работни срещи на основните местни производители за определяне на референтна цена за вътрешния китайски пазар. Като се има предвид господстващото положение на тези производители, въпросните договорености изглежда успешно поддържат китайските цени на вътрешния пазар на относително високо ниво.
2.1.2.2. Нормална стойност
(29)
Нормалната стойност по отношение на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе изчислена като среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.1.2.3. Експортна цена
(30)
Експортната цена за Съюза на Golden Time Enterprises (Shenzhen) бе съответно коригираната цена, действително платена или подлежаща на плащане при продажба на продукта за износ в ЕС.
2.1.2.4. Сравнение на цените
(31)
Среднопретеглената нормална стойност бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за всеки вид от разглеждания продукт на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия. В съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент и с цел да се осигури обективно сравнение бяха отчетени разликите във факторите, за които се твърдеше и се доказа, че влияят върху цените и тяхната сравнимост. Направени бяха корекции по отношение на разходите за презокеански и вътрешни превози на товари, застраховане, кредити, обработване и опаковане.
2.1.2.5. Дъмпингов марж
(32)
В съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж бе определен по вид на продукта въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглените експортни цени при същото равнище на търговия. Това сравнение показа наличието на дъмпинг по време на РПП на значително по-високо ниво, отколкото при първоначалното разследване. Среднопретегленият дъмпингов марж за Golden Time Enterprises, изразен като процент от цената CIF на границата на Съюза, е бил над 30 %.
2.1.3. Други китайски производители износители
2.1.3.1. Предварителни бележки
(33)
Остатъчният внос от Китай възлиза на по-малко от 5 % от потреблението в Съюза.
(34)
Комисията направи своите заключения относно останалите китайски производители износители въз основа на данните, събрани в хода на разследването, както и въз основа на официалните статистически данни на Евростат.
2.1.3.2. Нормална стойност
(35)
Нормалната стойност по отношение на несъдействащите китайски износители беше определена като среднопретеглената цена от продажбите на вътрешния пазар на съдействащите индонезийски производители, извършени на независими клиенти.
2.1.3.3. Експортна цена
(36)
Експортната цена по отношение на несъдействащите китайски износители бе определена въз основа на наличните данни в съответствие с член 18 от основния регламент. При липсата на друга по-надеждна информация това бе направено въз основа на средната CIF цена на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.1.3.4. Сравнение на цените
(37)
Установената среднопретеглена експортна цена по отношение на останалите китайски износители бе сравнена със среднопретеглената нормална стойност на проверените индонезийски производители на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(38)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За целта бяха направени корекции, отчитащи разходите за презокеански и вътрешни товарни превози, застраховки, обработка и опаковане. При липсата на по-надеждна информация корекциите се основаваха на проверените разходи на съдействащия китайски износител.
2.1.3.5. Дъмпингов марж
(39)
Дъмпинговият марж бе изчислен като разликата, с която нормалната стойност, както е изчислена в съображение 35, надвишава експортната цена, както е установена в съображение 36. Така получените резултати сочат несъмнено продължаване на дъмпинговите практики през периода на валидност на мерките с дъмпингов марж от над 5 %.
2.1.4. Заключения за дъмпинг от страна на Китай
(40)
С оглед на горепосоченото се налага изводът, че дъмпингът от страна на Китай е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
2.2. ИНДОНЕЗИЯ
2.2.1. Предварителни бележки
(41)
Както е посочено в съображение 8, двама производители оказаха съдействие при настоящото преразглеждане, а именно PT Golden Sari и PT Tunggak Waru Semi. Представителността им по отношение на износа за Съюза е била между 40 и 60 % през РПП (4).
(42)
Данните, събрани от Комисията, разкриха, че има поне още четирима производители на разглеждания продукт в Индонезия. Според тези данни съдействащите производители съставляват около една трета от общото производство и капацитета на Индонезия. Поради това съдействието от страна на Индонезия в рамките на настоящото преразглеждане е било на ниско ниво.
(43)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 18 от основния регламент информацията за цените на вътрешния пазар, експортните цени за други държави, производството и капацитета на Индонезия по отношение на неоказващите съдействие индонезийски производители износители се основава на най-добрите налични данни, включително жалбата и публично достъпната информация. Съответните индонезийски власти са били уведомени за прилагането на член 18, както и за причините за това. Индонезийските власти не представиха никакви коментари в това отношение.
(44)
Само единият от двамата съдействащи износители - PT Golden Sari - е изнасял за Съюза по време на РПП. Макар по отношение на PT Tunggak Waru Semi да не можа да бъде установен дъмпингов марж, понеже това дружество не е изнасяло за Съюза по време на РПП, неговите данни все пак бяха използвани за получаване на информация, inter alia, за производството, капацитета и износа за трети пазари, позволяваща по-обстоен поглед върху индонезийския вътрешен пазар и експортен пазар.
2.2.2. Съдействащи индонезийски производители износители
2.2.2.1. Нормална стойност
(45)
Нормалната стойност по отношение на PT Golden Sari бе изчислена като среднопретеглената цена от всички продажби на вътрешния пазар, извършени по време на РПП, платена или подлежаща на плащане от независими клиенти, на продукт от въпросния вид.
2.2.2.2. Експортна цена
(46)
Експортната цена за PT Golden Sari бе установена въз основа на действително платените или подлежащи на плащане експортни цени по време на РПП от независими клиенти в Съюза.
2.2.2.3. Сравнение на цените
(47)
Среднопретеглената нормална стойност бе съпоставена със среднопретеглената експортна цена на разглеждания продукт в Съюза на базата на цена франко завод и при същото равнище на търговия.
(48)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, бяха надлежно взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховка, вътрешен превоз на товари, опаковане и кредити.
2.2.2.4. Дъмпингов марж
(49)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена показа, че по време на РПП не е имало дъмпинг от страна на дружеството PT Golden Sari.
2.2.3. Други индонезийски производители износители
2.2.3.1. Предварителни бележки
(50)
Както бе споменато в съображение 43, поради ниското ниво на съдействие от страна на Индонезия дъмпинговият марж на неоказващите съдействие износители беше определен в съответствие с член 18 от основния регламент, т.е. въз основа на наличните данни.
2.2.3.2. Нормална стойност
(51)
Нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглената нормална стойност, която е била изчислена за двамата съдействащи производители.
2.2.3.3. Експортна цена
(52)
При липсата на друга по-надеждна информация експортната цена за несъдействащите индонезийски износители бе определена въз основа на средната цена CIF на границата на Съюза, получена от статистическите данни на Евростат за вноса по време на РПП.
2.2.3.4. Сравнение на цените
(53)
Така получената по отношение на Индонезия среднопретеглена експортна цена за Съюза бе съпоставена на ниво франко завод със среднопретеглената нормална стойност, установена по отношение на съдействащите индонезийски производители.
(54)
С цел да се осигури обективно сравнение на нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха взети под внимание под формата на корекции разликите, които оказват влияние върху цените и тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. В тази връзка бяха направени корекции по отношение на разходите за международен превоз на товари, застраховане, вътрешен превоз на товари, обработване, опаковане и кредити.
2.2.3.5. Дъмпингов марж
(55)
Сравнението на нормалната стойност и експортната цена, както е установена по-горе, показа наличието на дъмпинг. Установеният дъмпингов марж, като процент от цената CIF на границата на Съюза, доближаваше 30 %.
2.2.4. Заключения за дъмпинг от страна на Индонезия
(56)
С оглед на гореизложеното се налага изводът, че дъмпингът от страна на значителна част от индонезийските производители е продължил и по време на периода на прилагане на мерките.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
(57)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе разгледан въпросът, дали има вероятност дъмпингът да се повтори след евентуално изтичане на срока на действие на мерките, които в момента са в сила срещу Китай и Индонезия.
(58)
За да се установи дали има вероятност дъмпингът да се повтори, в случай че мерките бъдат отменени, Комисията разгледа наличната информация относно ситуацията, в която се намират износителите и пазарните условия. Анализът се основаваше предимно на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от съдействащите производители и проверена по време на посещенията за проверка на място. Използвани бяха и други източници на информация, като например статистическите данни на Евростат за вноса и официалните статистически данни на разглежданите държави за износа и пазара.
3.1. КИТАЙ
3.1.1. Предварителни бележки
(59)
Както е посочено в съображение 26, съдействащите производители съставляваха повече от три четвърти от китайското производство по време на РПП. Тъй като нивото на съдействие е високо, бе решено, че надеждна информация относно износа на разглеждания продукт за Съюза по време на РПП може да бъде събирана директно от производителя износител. Като цяло данните за вътрешния китайски пазар бяха събрани и от двамата проверени производители.
(60)
Следва да се припомни, че разследването показа, че дъмпингът от страна на китайските дружества, засегнати от настоящото преразглеждане, продължи на ниво, което е значително по-високо от установеното при първоначалното разследване.
3.1.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(61)
Според данните, събрани от Комисията по време на разследването, свободно наличните производствени мощности, с които разполагат дружествата, предмет на настоящото преразглеждане в Китай, многократно превишават размера на пазара на Съюза. Разследването показа, че вътрешното потребление в Китай не би било в състояние да поеме в съществена степен този допълнителен капацитет.
(62)
Един китайски производител изтъкна, че има намерение да намали значително производствените си мощности след РПП. Въпреки това не бяха представени конкретни доказателства в това отношение. Дори ако това би могло теоретично да доведе до намаляване на китайския капацитет, то все пак би създало стимул за останалата част от китайските производители да увеличат използването на свободно достъпния си капацитет, за да попълнят дефицита, който би се появил в износа на Китай.
(63)
Освен това способността на други пазари на трети държави да поемат значителни допълнителни обеми на вноса от Китай е ограничена. Да започнем с това, че няколко големи държави не внасят разглеждания продукт поради регулаторни причини (inter alia САЩ, Индия, Япония, Мексико, Южна Корея, целия Близък изток). Освен това, според информацията, събрана по време на разследването, няма вероятност останалите крупни пазари на натриев цикламат (Южна Америка, Южна Африка и Азия) да отбележат значителен ръст през следващите години. Поради това пазарът на Съюза ще остане ключов излаз за продукта, привлекателен не само заради размерите си, но и поради наличието на добре известни и добре установени канали за дистрибуция за внос на продукта.
(64)
Накрая бе разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде мобилизиран за производството на други продукти в рамките на разглежданите дружества. Няма вероятност обаче това да се случи, тъй като проверените производители не произвеждат нито един друг продукт в значителни количества, а и няма доказателства, че други китайски производители на натриев цикламат лесно могат да преминат към производството на други продукти.
(65)
Гореизложеното сочи, че има вероятност големите обеми на износ от Китай за Съюза да продължат, в случай че мерките бъдат отменени.
3.1.3. Връзка между цените в Съюза и цените на вътрешния китайски пазар
(66)
Комисията констатира, че големите обеми на вноса от Китай са реализирани в рамките на Съюза при цени, които са по-ниски от цените на вътрешния китайски пазар. Продажните цени на този внос, предвид тяхното ниво и пазарния дял на китайския дъмпингов внос, трябва да се разглеждат като референтна цена в Съюза: други китайски износители, желаещи да навлязат на пазара със значителни количества, по всяка вероятност ще се присъединят към тези ниски цени, като по този начин ще участват в дъмпинга.
3.1.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на китайския вътрешен пазар
(67)
Комисията сравни проверените китайски експортни цени за трети държави с проверената цена на китайския вътрешен пазар, с оглед на по-нататъшен анализ на ценовото поведение на китайските износители, в случай че действието на мерките бъде прекратено.
(68)
Беше установено, че експортните цени за трети държави са били неизменно по-ниски от цените на вътрешния пазар и в съответствие с експортните цени за ЕС, което очертава един модел на дъмпингово поведение, което изглежда е от структурно естество в този сектор в Китай.
3.1.5. Връзка между експортните цени за трети държави и равнището на цените в Съюза
(69)
Комисията сравни китайските експортни цени за трети държави с цените, преобладаващи в Съюза, така че да се установи дали би могъл да съществува стимул за пренасочване на износа за Съюза в случай на прекратяване на мерките.
(70)
Китайските експортни цени за трети държави като цяло бяха в съответствие с равнището на цените в Съюза. Това потвърждава, че няма вероятност китайските износители да пренасочат износа от ЕС към други пазари.
3.1.6. Заключения относно Китай
(71)
Оценката на гореспоменатите фактори показва, че износителите, засегнати от преразглеждането, са продължили да изнасят в Съюза твърде големи количества от разглеждания продукт на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави също се осъществява на дъмпингови цени, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Китайските цени на вътрешния пазар са високи и няма индикации, че ще намалеят в обозримо бъдеще. Следователно, поради големия свободно достъпен капацитет на китайските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, има стимул за китайските производители износители да насочат дори по-големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(72)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Китай да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
3.2. ИНДОНЕЗИЯ
3.2.1. Предварителни бележки
(73)
Както бе разяснено в съображение 42, съдействащите производители представляваха само малка част от индонезийското производство и капацитет и поради това бе приложен член 18.
(74)
Следва също така да се припомни, че разследването стигна до заключението, че дъмпингът от страна на Индонезия продължи през РПП в лицето на несъдействащите производители.
3.2.2. Неизползван капацитет и складови наличности
(75)
По време на преразглеждането бе установено, че общият свободно наличен капацитет в Индонезия е повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза. Дори ако трябваше да бъде изключен съдействащият износител, останалият свободен капацитет щеше да продължи да отговаря на почти половината от пазара на Съюза. Официалната индонезийска статистика сочи, че изглежда индонезийските производители губят пазарни дялове на фона на агресивната ценова политика на китайските конкуренти както на вътрешния, така и на международния пазар. Ето защо има вероятност свободно наличният капацитет на Индонезия да нарасне още повече в близко бъдеще.
(76)
Беше разгледан въпросът, дали общият свободно наличен капацитет в Индонезия може да бъде усвоен от продажби за трети държави, но според заключението, направено в съображение 63, не се предвижда пазарите на трети държави да поемат значителна част от наличния неизползван капацитет. Също така беше разгледан въпросът, дали неизползваният капацитет може да бъде усвоен от продажби на вътрешния пазар. Както бе посочено по-горе обаче, според индонезийските официални данни пазарният дял на индонезийските производители на вътрешния пазар в момента се свива под натиска на китайския внос. На последно място бе разгледана възможността за пренасочване на производството към други подобни продукти; по същата причина като изложената в съображение 64 няма вероятност неизползваният капацитет да може да бъде използван по този начин.
(77)
В заключение, големият (и растящ) наличен капацитет в Индонезия вероятно ще бъде насочен в значителна степен към Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
3.2.3. Връзка между цените в Съюза и цените на индонезийския вътрешен пазар
(78)
Цените на индонезийския вътрешен пазар са по-високи от цените на пазара на Съюза, независимо от нарастващия натиск, упражняван от китайския износ на индонезийския пазар. Предвид ниските равнища на цените на китайския внос в Съюза за такъв по-скоро хомогенен продукт, тези цени евентуално ще бъдат референтната цена, с която индонезийските износители по всяка вероятност ще се съобразят, като по този начин ще вземат участие в дъмпинга, в случай че мерките отпаднат. Това съображение е приложимо както спрямо съдействащите, така и спрямо несъдействащите износители.
(79)
Ако мерките бъдат прекратени само по отношение на Индонезия, но не и по отношение на Китай, това би направило пазара на Съюза дори по-привлекателен за индонезийските производители от гледна точка на цените. Всъщност без антидъмпингови мита те ще бъдат в състояние да увеличат цените им, за да се възползват от антидъмпинговите мита, които китайските износители все още са длъжни да плащат. Следва да се добави, че при подобен сценарий по отношение на равнищата на цените и ценовите разлики между китайските и индонезийските износители, на които бяхме свидетели по време на първоначалното разследване, последните изнесоха значителни обеми към ЕС.
(80)
Накрая следва също да се отбележи, че индонезийският износ за ЕС показва трайна тенденция на спад след налагането на мерките, което би затвърдило извода, че индонезийските износители не са в състояние или не желаят да продават значителни количества на пазара на ЕС на недъмпингови цени.
3.2.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените на индонезийския вътрешен пазар
(81)
По отношение на съдействалите производители износители беше установено, че техните проверени експортни цени за трети държави са по-високи от цените на индонезийския вътрешен пазар.
(82)
По отношение на несъдействащите износители бе невъзможно да бъдат получени индивидуални данни в хода на разследването. Наличните официални индонезийски статистически данни относно средните експортни цени на целия индонезийски износ изглеждат неточни в абсолютно изражение, чувствително превишавайки експортните цени. Въпреки това от същата тази статистика може да се заключи и че експортните цени за трети държави изглежда са по-ниски от експортните цени към Съюза. Това би означавало, че - поне по отношение на една значителна част от индонезийския износ за трети държави - те също са били дъмпингови. При всички обстоятелства индонезийските статистически данни за износа свидетелстват за рязко намаление на изнесените обеми, откроявайки факта, че при сегашните равнища на цените индонезийските износители страдат от китайската конкуренция.
3.2.5. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в Съюза
(83)
При съдействащия производител експортните цени за трети държави в общия случай се оказаха по-високи от равнищата на цените в Съюза. Въпреки това, по отношение на останалата част от индонезийските производители, наличните официални индонезийски статистически данни сочат точно противоположната картина. Това показва, че при съществена част от индонезийските износители съществуват дъмпингови практики и при износа за трети държави.
(84)
Тази ценова разлика между експортните цени за Съюза и експортните цени за останалата част от света подчертава обстоятелството, че индонезийските износители имат стимул да отклоняват износа към Съюза. Това заключение ще се затвърди още повече, ако бъде разрешено да отпаднат мерките, наложени върху вноса с произход от Китай.
3.2.6. Заключения относно Индонезия
(85)
Оценката на горните фактори показва, че индонезийският износ е бил извършван в значителна степен на дъмпингови цени на пазара в Съюза и на пазарите на трети държави, което очертава един структурен модел на дъмпингово поведение. Поради големия свободно достъпен капацитет на индонезийските износители, липсата на други значими възможности за реализация на този капацитет и привлекателността на пазара на ЕС, следователно има стимул за индонезийските производители износители да насочат големи обеми на дъмпингови цени към пазара на Съюза, в случай че мерките бъдат отменени.
(86)
След разглеждане на данните и информацията по-горе се стигна до заключението, че има вероятност дъмпингът от Индонезия да продължи или да се повтори, ако се допусне мерките да отпаднат.
4. КОМЕНТАРИ СЛЕД РАЗГЛАСЯВАНЕТО
(87)
Индонезийските власти не реагираха по никакъв начин в указания срок на уведомлението, че член 18 може да бъде приложен спрямо неоказалите съдействие производители. След разгласяването обаче индонезийските власти, а също и един от съдействалите индонезийски производители заявиха, че двамата индонезийски производители, оказали съдействие, представляват значителен сегмент от индонезийската промишленост. Страните заявиха, че в резултат на това степента на съдействие от страна на Индонезия следва да се разглежда като значителна и член 18 не следва да се приложи. Освен това споменатите по-горе страни заявиха, че тъй като няколко индонезийски производители не са осъществили износ за Съюза по време на РПП, те не са били в състояние да окажат съдействие. И накрая бе заявено, че, тъй като един от съдействащите производители представлява изключително голяма част от индонезийския износ, тези съдействащи производители следва да се разглеждат като представителни за него и че обстоятелството, че не е установено участието на това дружество в дъмпингови практики, следва да доведе до прекратяване действието на мерките спрямо Индонезия.
(88)
Следва да се поясни, че член 18 не е бил приложен спрямо съдействащите производители, чиито данни са били изцяло взети предвид по време на разследването. Що се отнася до прилагането на член 18 спрямо останалите индонезийски производители, следва, че при липсата на информация от тези страни службите на Комисията нямат друг избор, освен да се доверят на най-добрите налични факти. Следва да се припомни, че с цел да се оцени вероятността от продължаване и/или повторение на дъмпинга при преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките, службите на Комисията също оценяват определени елементи, отнасящи се до състоянието на цялата промишленост на държавата износител, като например националния капацитет, производство и цени, износ за трети държави.
(89)
Тъй като индонезийските производствени дружества, които не са оказали съдействие, представляват съществен дял от индонезийската промишленост от гледна точка на износа за Съюза, а също и от гледна точка на производството и износа за трети държави, Комисията потвърждава прилагането на член 18 по отношение на неоказалите съдействие индонезийски производители, както е посочено в съображение 43.
(90)
Що се отнася до искането за отмяна на мерките, наложени върху индонезийския износ, следва да се отбележи, че индонезийските власти не представиха данни, които евентуално да променят заключението на Комисията относно представителността на съдействащия износител, който съответства на 40-60 % от общия индонезийски износ по време на РПП, както се посочва в съображение 41. Поради тази причина съдействащият износител, за който бе установено, че не е участвал в дъмпингови практики, не можа да бъде разглеждан като представителен за целия индонезийски износ. Останалата част от индонезийския износ е била осъществявана на дъмпингови цени, както се посочва в съображение 55. Поради това се потвърждава изводът, че дъмпингът от страна на тази част от индонезийския износ е продължил. Освен това непродължаването на дъмпинга само по себе си не е достатъчна причина за прекратяване на антидъмпинговите мерки, в случай че бъде установена вероятност от повторението му, какъвто е случаят с настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. В заключение, искането за прекратяване на мерките, основаващо се на липсата на дъмпинг от страна на съдействащия индонезийски износител, не би могло да се приеме.
(91)
Индонезийските власти и един съдействащ индонезийски производител също поискаха напълно да бъдат разгласени цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза. Следва обаче да се припомни, че индексирането на въпросните данни (вж. бележката към съображение 41) беше необходимо, за да се защити индонезийският производител износител от разгласяване на чувствителни данни за неговата стопанска дейност. Малките размери на пазара и ограниченият брой заинтересовани страни оправдават индексирането на тези цифрови данни. В резюме, налице е основателна причина за запазване на поверителността и поради това искането за разгласяване на цифровите данни за общия индонезийски износ за Съюза може да не се приеме.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ И/ИЛИ ПОВТОРЕНИЕ НА ДЪМПИНГА
(92)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че има вероятност дъмпинговият внос от двете разглеждани в настоящото преразглеждане държави да продължи, ако мерките бъдат отменени.
Г. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(93)
Натриев цикламат се произвежда в Съюза само от производителя заявител, Productos Aditivos SA. Поради това бе счетено, че това дружество съставлява промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
2. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА СЪЮЗА
(94)
Данните за потреблението на Съюза се основават на кумулирания обем на вноса на разглеждания продукт в Съюза съгласно статистическите данни на Евростат и на общия обем проверени продажби на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Като се има предвид, че тези данни са получени от два източника и че продажбите на заявителя следва да се съхранят в тайна, развитието на потреблението е отчетено по-долу под формата на индекси.
(95)
През разглеждания период потреблението на НЦ в Съюза е варирало между 5 000 и 7 000 тона. То е нараснало с 6 % в периода 2005-2006 г. и с 15 % в периода 2006-2007 г. То е белязало спад от 18 % между 2007 г. и РПП.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
106
122
103
3. ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
3.1. КУМУЛИРАНЕ
(96)
Комисията разгледа дали въздействието от дъмпинговия внос от разглежданите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В посочения член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако се установи, че a) определеният дъмпингов марж спрямо вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен, и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е допустима с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(97)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от разглежданите държави, е по-висок от прага de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези държави не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. Действително обемът на вноса представляваше за Китай и Индонезия около 50 % от потреблението на Съюза по време на РПП. При изчисляването на обема на вноса беше изключен недъмпинговият внос.
(98)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос, така и между дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза бяха аналогични. Беше счетено, че независимо от неговия произход, натриевият цикламат, произведен/продаван от разглежданите държави, и този, който е произведен/продаван от промишлеността на Съюза, се конкурират взаимно, тъй като си приличат по отношение на техните основни характеристики, от гледна точка на потребителя са взаимно заменяеми и се разпространяват по едни и същи дистрибуторски канали. Цените, свързани с вноса от Китай, предмет на мерките, и с дъмпинговия внос от Индонезия, също бяха в един и същ диапазон. Освен това, когато бяха сравнени цените на същото ниво на търговия, беше констатирано, че тези цени подбиват цените на промишлеността на Съюза.
(99)
С оглед на горното се стигна до извода, че всички критерии, установени в член 3, параграф 4 от основния регламент, са изпълнени по отношение на вноса от Китай, предмет на мерките, и дъмпинговия внос от Индонезия и че въздействието на този внос следва да бъде оценено кумулативно.
3.2. ОБЕМ И ПАЗАРЕН ДЯЛ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(100)
Развитието на дъмпинговия внос от Китай и Индонезия и техните пазарни дялове през разглеждания период са, както следва:
Таблица 2
Общ обем на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
109
198
195
Таблица 3
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
161
189
(101)
Обемът на дъмпинговия внос, както и пазарният дял на дъмпинговия внос са почти удвоени през разглеждания период.
3.3. ДВИЖЕНИЕ И ДИНАМИКА НА ЦЕНИТЕ НА ВНОСА НА РАЗГЛЕЖДАНИЯ ПРОДУКТ
3.3.1. Движение на цените
(102)
През разглеждания период средната цена на дъмпинговия внос от разглежданите държави се движеше, както следва:
Таблица 4
Средни цени на дъмпинговия внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Индекс
100
103
104
99
(103)
Данните в таблица 4 произтичат от наличните статистически данни, включително от Евростат. Общата тенденция при цените на вноса в Съюза бележи увеличение до 2007 г., следвано от спад през РПП под нивото за 2005 г.
3.3.2. Подбиване на цените
(104)
За да определи подбиването на цените, Комисията използва като основа за своя анализ информацията, предоставена в хода на разследването от съдействащия производител износител в Китай. По отношение на други дружества от Китай и Индонезия, които не оказаха съдействие по случая, подбиването на цените бе установено на основата на данни от Евростат.
(105)
Подходът при изчисляването на подбиването на цените следва подхода, използван при първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на производителя износител бяха съпоставени с цените на промишлеността на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за продукт със същото качество през РПП. Цените на промишлеността на Съюза бяха коригирани към нивото франко завод и съпоставени с CIF цените на границата на Съюза, като бяха добавени и антидъмпинговите мита и митническите задължения. Това сравнение на цените беше направено на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки.
Таблица 5
Подбиване на цените
2008 г. (РПП)
Китай:
-
Golden Time
21,6 %
-
Други дружества
3,2 %
Индонезия:
-
Други дружества
18,7 %
4. ВНОС ОТ ДРУГИ ДЪРЖАВИ
Вносът от други трети държави по време на разглеждания период беше незначителен (по-малко от 50 тона годишно) и поради това не можеше да има влияние върху състоянието на промишлеността на Съюза.
5. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА
(106)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията провери всички относими икономически фактори и параметри, оказали въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза от 2005 г. до РПП.
(107)
За да се запази поверителността на търговските данни, се наложи информацията за състоянието на промишлеността на Съюза да бъде представена под формата на индекси.
5.1. ПРОИЗВОДСТВО, ПРОИЗВОДСТВЕН КАПАЦИТЕТ И ИЗПОЛЗВАНЕ НА КАПАЦИТЕТА
(108)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 13 % от 2005 г. до РПП. При запазен през същия период непроменен производствен капацитет използването на този капацитет бележи спад от 10 %, следвайки по този начин развитието на производството.
Таблица 6
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Производствен капацитет
100
100
100
100
Обем на производството
100
106
88
87
Използване на капацитета
100
106
88
87
5.2. ПРОДАЖБИ В СЪЮЗА
(109)
Данните в таблица 7 сочат недвусмислен спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза. Тази ситуация се задълбочава от факта, че общото потребление, както е посочено в таблица 1, е нараснало с 3 % през същия период. Пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял значително между 2005 г. и РПП. Това контрастира с непрекъснатото увеличаване на пазарните дялове (вж. съображение 100) на кумулативния дъмпингов внос от Китай и Индонезия през разглеждания период. Промишлеността на Съюза действително е увеличила продажните си цени за единица продукция на фона на понижаване на обемите. В крайна сметка, въпреки увеличението на цените за единица продукция, промишлеността на Съюза e продължила да генерира загуби от продажбите си на натриев цикламат по време на РПП.
Таблица 7
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Обем на продажбите
100
93
81
72
Пазарен дял
100
88
66
70
Продажни цени за единица продукция
100
100
108
123
5.3. СКЛАДОВИ НАЛИЧНОСТИ
(110)
Равнището на складовите наличности на производителя от Съюза се е колебало значително между 2005 г. и РПП, спадайки почти наполовина през разглеждания период.
Таблица 8
Индекс
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Складова наличност (в тонове)
100
113
29
53
5.4. РЕНТАБИЛНОСТ
(111)
Въпреки отбелязаното като цяло леко подобрение, рентабилността на промишлеността на Съюза трайно се е задържала с отрицателен знак през целия разглеждан период.
5.5. ЗАЕТОСТ, ПРОИЗВОДИТЕЛНОСТ И ЗАПЛАТИ
(112)
Заетостта в промишлеността на Съюза е намаляла с 19 % през разглеждания период. Производителността на един работник (определена въз основа на броя на произведените тонове, разделен на броя на работниците) се е увеличила. Средните разходи за заетост на един работник са нараснали с 5 % през разглеждания период.
Таблица 9
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Заетост
100
88
91
81
Разходи за заетост на един работник
100
99
81
105
Производителност на труда (на един работник)
100
121
97
107
5.6. ИНВЕСТИЦИИ, ВЪЗВРЪЩАЕМОСТ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ
(113)
По време на разглеждания период инвестициите са намалели почти наполовина като огледално отражение на негативното общо състояние на производителя от Съюза. Нивото на възвръщаемост на инвестициите, изразено като съотношението между нетната печалба на единствения производител от Съюза и брутната отчетна стойност на неговите дълготрайни активи, отразява тенденцията при рентабилността. То бележи рязък спад с почти 80 % през разглеждания период.
Таблица 10
В индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г. (РПП)
Инвестиции
100
44
7
53
Възвръщаемост на инвестициите
100
54
20
21
5.7. ПАРИЧНИ ПОТОЦИ И СПОСОБНОСТ ЗА ПРИВЛИЧАНЕ НА КАПИТАЛИ
(114)
Паричният поток на промишлеността на Съюза можеше да бъде оценен само във връзка с цялостната дейност на промишлеността на Съюза. Той е останал леко положителен през 2005 г., но се е влошил през следващия период и се е оказал отрицателен през останалата част от разглеждания период. Освен това за промишлеността на Съюза е станало по-трудно привличането на капитали поради загубите, понесени през разглеждания период.
5.8. РАЗМЕР НА ДЪМПИНГА
(115)
Дъмпингът, упражняван от двете разглеждани държави, е продължил и по време на РПП, с изключение на съдействащия индонезийски производител износител. Като се имат предвид общият обем на износа и цените на дъмпинговия внос от разглежданите държави, това влияние не може да се смята за незначително.
5.9. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ СЛЕД ПРЕДИШНИТЕ ДЪМПИНГОВИ ПРАКТИКИ
(116)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на натриев цикламат с произход от Китай и Индонезия бяха наложени през март 2004 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е описано по-горе.
5.10. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(117)
Присъствието на евтин внос от Китай и Индонезия е нараснало значително на пазара на Съюза. Някои показатели за вреда за промишлеността на Съюза сочат признаци на възстановяване, докато други сочат развитие в негативна посока.
(118)
Като се имат предвид влошаващото се като цяло положение на единствения производител от Съюза, както и размерът на внесените дъмпингови обеми от Китай и Индонезия и констатираното значително подбиване на цените, се счита, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда.
6. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
6.1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ РАЗГЛЕЖДАНИТЕ ДЪРЖАВИ
(119)
Както е посочено в съображение 100, кумулираните стойности на обема и пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави почти са се удвоили през разглеждания период. И при двете разглеждани държави бе констатирано съществено подбиване на цените. Като се има предвид очевидното съвпадение по време между влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза и значителното нарастване на кумулирания дъмпингов внос от Китай и Индонезия, този внос е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза. Всъщност дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е увеличил тяхното проникване на пазара на ЕС и е иззел значителен пазарен дял, държан преди това от производителя от Съюза.
6.2. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(120)
Комисията анализира въпроса, дали други известни фактори, освен дъмпинговия внос, биха могли да имат отношение към продължаването на понесената от производителя от Съюза вреда, за да се увери, че евентуалната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
6.2.1. Въздействие на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия
(121)
Обемът на недъмпинговия внос от Китай и Индонезия непрекъснато е намалявал през разглеждания период. Съответно цените на този внос неизменно са били по-високи от тези на дъмпинговия внос. Поради тази причина недъмпинговият внос от Китай и Индонезия не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.2. Резултати на експортните пазари
(122)
Експортните продажби на производителя от Съюза извън ЕС са представлявали по-малко от 25 % от общите му продажби. Противно на продажбите в Съюза, рентабилността на експортните продажби се е подобрила през разглеждания период и поради това не е могла да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
6.2.3. Колебания на цените на суровините
(123)
Ценовите колебания на суровините на НЦ са могли да окажат известно отрицателно въздействие върху резултатите на промишлеността на Съюза. Този фактор обаче не е достатъчен, за да прекъсне причинно-следствената връзка между понесената вреда и дъмпинговия внос. Последният би следвало да се повлияе от промените при цените на суровините в същото съотношение, както разходите на производителя от Съюза, тъй като те са тясно свързани с цените на петрола и карбамида.
6.2.4. Промени в моделите на потребление
(124)
Промените в моделите на потребление с появата на нови продукти на пазара не оказаха забележимо въздействие върху потреблението на НЦ. Всъщност изглежда не съществува пряка продуктова заменяемост между НЦ и тези нови продукти.
6.3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(125)
Въз основа на тези съображения бе направен изводът, че дъмпинговият внос от Китай и Индонезия е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза и че тази причинно-следствена връзка не е нарушена от нито един друг фактор.
Д. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНАТА ДИНАМИКА НА ОБЕМА И ЦЕНИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА СЪЮЗА В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ
(126)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше оценен вносът от държавите, предмет на настоящото преразглеждане, с цел да се установи дали съществува вероятност от продължаване на вредата.
(127)
По отношение на вероятното въздействие върху промишлеността на Съюза на изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в светлината на елементите, обобщени по-горе, за да се определи вероятността от продължаване на дъмпинга.
1.1. КИТАЙ
(128)
Съгласно заключението в съображение 40 износът от Китай, осъществяван от износителите, засегнати от настоящото преразглеждане, продължава да се прави на дъмпингови цени. Китайският износ за други трети държави изглежда също е дъмпингов, което свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
(129)
Един анализ на наличния капацитет в Китай показа, че свободно достъпният производствен капацитет на дружествата, засегнати от преразглеждането, в Китай многократно превишава размера на пазара на Съюза (вж. съображение 61). Способността на пазарите на други трети държави да поемат значителни допълнителни обеми от китайския внос също е ограничена (вж. съображение 63). Поради това, в случай че мерките бъдат отменени, китайските производители износители биха могли да бъдат подтикнати да насочат значителни обеми за износ на дъмпингови цени за пазара на Съюза (вж. съображение 65).
(130)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че посоченият по-горе обем на износа за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза.
(131)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова би могло да доведе до влошаване на и без това вече нестабилното положение на промишлеността на Съюза. Подобен сценарий по всяка вероятност би могъл да доведе до по-нататъшен спад на цените и/или по-ниски нива на производство и продажби за промишлеността на Съюза. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза би се влошило допълнително, което би причинило още по-голяма вреда. Подобно развитие има вероятност да осъди на изчезване единствения производител от Съюза.
1.2. ИНДОНЕЗИЯ
(132)
Разследването показа, че дъмпингът от Индонезия е продължил през РПП. Разследването показа също така, че целият свободно достъпен капацитет в Индонезия се равнява на повече от три четвърти от размера на пазара на Съюза и вероятно ще продължи да расте още повече в близко бъдеще (вж. съображение 75). Тъй като няма данни за това, че други трети пазари или националният пазар биха могли да поемат този остатъчен капацитет, това би могло да породи увеличение на износа на по-ниска цена за Съюза, в случай че бъде разрешено действието на мерките да бъде прекратено.
(133)
Както и в случая с Китай, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените сочи, че обемът на износа от Индонезия за Съюза би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителя от Съюза. Аналогично, комбинираното въздействие на подобни обеми и цени като такова би било в състояние да доведе до по-нататъшно влошаване на и без това вече нестабилното положение на производителите от Съюза и вероятно би довело до изчезване на единствения производител от Съюза. Също както в случая с Китай, индонезийският износ за други трети държави също изглежда, че е дъмпингов, доколкото той се осъществява на цени, по-ниски от цените на износа за Европейския съюз, което също свидетелства за структурен модел на дъмпингово поведение.
2. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОСТТА ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
(134)
Промишлеността на Съюза от няколко години насам изпитва неблагоприятното въздействие на дъмпинговия внос и сега все още се намира в крехка икономическа ситуация.
(135)
Както бе установено по-горе, разследването показа, че вредоносното въздействие върху промишлеността на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата, съгласно разпоредбата на член 11, параграф 2 от основния регламент, само по себе си е мощен индикатор за това, че вредата вероятно ще продължи в бъдеще, което по-скоро подсказва, че мерките следва да бъдат запазени.
(136)
Констатациите, свързани с вноса, сочат, че вносът на значителни обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и произвеждания от Съюза НЦ. Разследването не установи други фактори, които биха могли да прекъснат здравата връзка между дъмпинговия внос и вредата, която евентуално ще понесе промишлеността на Съюза.
(137)
В случай на прекратяване на действието на мерките състоянието на промишлеността на Съюза би се влошило и би било застрашено самото съществуване на единствения производител от Съюза.
(138)
Поради тази причина е направен изводът, че поради дъмпинговия внос от Китай и Индонезия е налице голяма вероятност вредата за промишлеността на Съюза да продължи.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(139)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът, дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Интересът на Съюза беше определен на основата на оценка на различните намесени интереси, т.е. тези на производителя от Съюза, отправил искането, на вносителите, на доставчиците и на ползвателите.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДИТЕЛЯ ОТ СЪЮЗА, ОТПРАВИЛ ИСКАНЕТО
(140)
Доколкото това засяга единствения производител от Съюза, следва да се отбележи, че неговата губеща ситуация произтичаше от трудностите, които той срещаше в стремежа си да бъде конкурентоспособен спрямо вноса на ниски дъмпингови цени, който държеше значителен пазарен дял още в началото на разглеждания период и който значително увеличи пазарния си дял през този период.
(141)
Счита се, че продължаването на мерките би било от полза за производителя от Съюза, който в този случай би следвало поне да бъде в състояние да увеличи обема и, може би, своите продажни цени, като по този начин генерира необходимото ниво на възвръщаемост, което би му позволило да продължи да инвестира в своите производствени съоръжения. Противно на това, прекратяването на действието на мерките би спряло възстановяването и би довело до продължаване и дори задълбочаване на вредата, понасяна от производителя на Съюза. Това сериозно би застрашило жизнеспособността на производителя на Съюза и, в резултат на това, би могло дори да прекрати съществуването му, като по този начин ще намали предлагането и конкуренцията на пазара.
3. ИНТЕРЕС НА ВНОСИТЕЛИТЕ
(142)
При започването на разследването на двадесет несвързани вносители беше изпратен въпросник. Трима отговориха, че вече не участват на пазара на разглеждания продукт. Други двама вносители отговориха на въпросника. Оказалите съдействие несвързани вносители представляваха 7 % от общия обем на разглеждания внос.
(143)
От разследването стана ясно, че наличието на многообразие от доставчици на натриев цикламат е от съществено значение. Вносителите е необходимо да разчитат както на азиатски, така и на европейски източници на доставки по причини, свързани с качеството и със сигурността на прехраната.
4. ИНТЕРЕС НА ПОЛЗВАТЕЛИТЕ
(144)
При започването на разследването на тринадесет потенциални ползватели беше изпратен въпросник, но само двама от тях отговориха на Комисията.
(145)
Основните ползватели на разглеждания продукт в Съюза са хранително-вкусовата, питейната и фармацевтичната промишленост. Поради това търсенето на разглеждания продукт зависи от състоянието на тези различни видове промишленост.
(146)
Ползвателите, които заявиха своя интерес, съобщиха високи маржове на печалбата по отношение на производните продукти от използването на НЦ. Всъщност въздействието на антидъмпинговите мита върху тяхната обща себестойност беше толкова пренебрежимо малко (по-малко от 1 %), че те не бяха несъразмерно засегнати от съществуващите мерки.
5. ИНТЕРЕС НА ДОСТАВЧИЦИТЕ
(147)
На осем потенциални доставчици беше изпратен въпросник, но никой от тях не отговори на Комисията. От наличната информация става видно, че тяхното портфолио, засягащо дейността, свързана с НЦ, е по-скоро незначително. При всички обстоятелства по-нататъшното влошаване на състоянието на единствения производител от Съюза може да има определено отрицателно, макар и ограничено, верижно въздействие върху доставчиците на суровини за единствения производител. На горното основание не е неразумно да се предположи, че мерките биха били също от полза и за промишлеността на доставчиците, тъй като те биха помогнали на един от техните клиенти да запази позициите си.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(148)
Като се отчитат всички горепосочени фактори, бе направен изводът, че не съществуват необорими доводи срещу налагането на антидъмпингови мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(149)
С оглед на изложените по-горе изводи действащите мерки, приложими спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Китай и Индонезия, следва да бъдат запазени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на натриев цикламат, понастоящем класифициран под код по КН ex 2929 90 00 (код по ТАРИК 2929900010), с произход от Китайската народна република и Индонезия.
2. Окончателното антидъмпингово мито, приложимо спрямо продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Мито
(EUR на килограм)
Допълнителен код по TARIC
Китайска народна република
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Китайска народна република
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Китайска народна република
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Китайска народна република
0,11
A473
Всички други дружества
0,26
A999
Индонезия
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin № 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Индонезия
0,24
A502
Всички други дружества
0,27
A999
3. В случаите, когато стоките са били повредени преди допускането им за свободно обращение и в резултат на това цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане, е пропорционално разпределена с цел определяне на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (5), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на параграф 2 от настоящия член, се намалява с процент, който съответства на пропорционалното разпределение на цената, която действително е изплатена или подлежи на плащане.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 3 юни 2010 година.
A TANÁCS 492/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. június 3.)
a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Tanács egy dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a 435/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Indonéziából (a továbbiakban együtt: érintett országok) származó nátrium-ciklamát behozatalára.
2. JELENLEGI VIZSGÁLAT
2.1. FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM
(2)
A lejárati felülvizsgálat iránti kérelmet a Productos Aditivos S.A., az Unió egyetlen nátrium-ciklamát-gyártója nyújtotta be 2008. december 11-én.
(3)
A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő károkozás folytatását vagy megismétlődését eredményezné.
2.2. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA
(4)
A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindításához, és 2009. március 10-én az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (3) (a továbbiakban: értesítés vizsgálat megindításáról) megindította a vizsgálatot az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.
2.3. VIZSGÁLATI IDŐSZAK
(5)
A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos vizsgálat a 2008. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak (FI)) terjedt ki. A károkozás folytaásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
3. A JELEN VIZSGÁLATBAN ÉRINTETT FELEK
(6)
A lejárati felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmet benyújtó uniós gyártót, az ismert importőröket, a szállítókat és felhasználókat, a Kínában, illetve Indonéziában ismert exportáló gyártókat, valamint az érintett országok hatóságait.
(7)
Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és szóbeli meghallgatást kérjenek az eljárás megindításról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül, ám ilyen kérést egyik fél sem nyújtott be az Európai Bizottságnak.
(8)
A Bizottság minden, Kínában, illetve Indonéziában ismert exportáló gyártónak küldött kérdőívet. Kínából két vállalat (mindkettő a Rainbow Rich Industrial Ltd. hongkongi vállalatcsoporthoz tartozik), valamint Indonéziából is két vállalat jelezte, hogy hajlandó együttműködni és válaszolni a dömpingre vonatkozó kérdőívre.
(9)
Kínából két további gyártó - a Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited és a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited - jelentkezett. Az eredeti vizsgálat azt állapította meg, hogy ezek a vállalatok nem dömpingeltek az Unió piacán. A Fang Da Food Additive (Shenzhen) és a Fang Da Food Additive (Yan Quan) vállalatra ezért nem vonatkozik a jelenlegi lejárati felülvizsgálat.
4. A KAPOTT INFORMÁCIÓ ELLENŐRZÉSE
(10)
A Bizottság megkereste és ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a károkozás folytatásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az Unió érdekét. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
4.1.
EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁGBAN:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen,
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing,
-
valamint a kapcsolatban álló vállalat: Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong).
4.2.
AZ INDONÉZ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung,
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZATOT ALKOTÓ GYÁRTÓ:
-
Productos Aditivos S.A., Spanyolország.
4.4.
FÜGGETLEN IMPORTŐR/KERESKEDŐ:
-
Beneo Palatinit GmbH, Németország.
4.5.
FELHASZNÁLÓ:
-
Schweppes International Ltd., Hollandia.
5. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(11)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság dömpingellenes vámok kivetését javasolta a Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára.
(12)
Az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a felek számára biztosítottak egy olyan időszakot, amely alatt - a nyilvánosságra hozatalt követően - ismertethették észrevételeiket.
(13)
A felek által szóban és írásban benyújtott észrevételeket figyelembe vették, megvizsgálták, és a végső megállapításokat adott esetben azoknak megfelelően módosították.
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. ÉRINTETT TERMÉK
(14)
A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban érintett termékkel: ez a jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód alá sorolt, Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát (a továbbiakban: érintett termék).
(15)
Amint az eredeti vizsgálat megállapította, a jelenlegi felülvizsgálat pedig megerősítette, a nátrium-ciklamát az Unióban és sok más országban alacsony kalóriatartalmú és diétás élelmiszerek és italok előállításához használt édesítőszerként engedélyezett élelmiszer-adalék. Az élelmiszeripar, valamint az alacsony kalóriatartalmú és diétás asztali édesítőszert előállítók széles körben használják adalékanyagként. Kisebb mennyiségben a gyógyszeripar is használja.
2. HASONLÓ TERMÉK
(16)
Mint az eredeti vizsgálat keretében, most is kimutatták, hogy a Kínában és Indonéziában gyártott és az Unióban értékesített érintett termék fizikai és kémiai tulajdonságait, valamint felhasználását tekintve megegyezik a kérelmező által előállított és az Unió piacán értékesített termékkel, illetve - a rendes értéknek Kína vonatkozásában történő megállapítása érdekében az analóg ország szerepét is betöltő - Indonéziában előállított és a hazai piacon értékesített termékkel.
(17)
Ezért mindezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.
C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. ELŐZETES MEGJEGYZÉSEK
(18)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy folyamatban van-e dömping, és ha igen, valószínűsíthető-e, hogy az intézkedések lejárata a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezet. Emlékeztetni kell arra, hogy az említett cikk értelmében folytatott vizsgálatok keretében a piacgazdasági elbánás (PGE) nem kerül ismételten elbírálásra.
(19)
Az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdésével összhangban ugyanazt az általános módszert alkalmazták, mint az eredeti vizsgálat során, amennyiben a körülmények nem változtak. A dömping folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének megállapításához az általános gyakorlat szerint a felülvizsgálati időszak négy hónapjának (mindig az egyes negyedévek utolsó hónapjának) adataiból vettek mintát az ügyletekből. Az eredményt egyéb ügyletek elemzésével is ellenőrizték. Egyik gazdasági szereplő sem kifogásolta ezt a módszert.
(20)
Az Eurostat-adatok azt mutatták, hogy a felülvizsgálati időszak alatt 3 000-5 000 tonna érintett terméket importáltak az Unióba. Ennek több mint 90 %-a Kínából, a maradék pedig Indonéziából származott. Egyéb országokból gyakorlatilag nem vettek nyilvántartásba behozatalt.
2. DÖMPINGELT BEHOZATAL A VIZSGÁLATI IDŐSZAKBAN
2.1. KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG
2.1.1. Analóg ország
(21)
Azokat a vállalatokat kivéve, amelyeknek piacgazdasági elbánást biztosítottak az eredeti vizsgálatban, a rendes értéket Kína vonatkozásában az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint állapították meg.
(22)
Az előző vizsgálat során Indonéziát választott ák a Kínára alkalmazható rendes érték megállapításának céljából megfelelő piacgazdaságú országnak.
(23)
Erre a választásra a Bizottság a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben tett javaslatot, az érdekelteknek pedig nem volt ellenvetésük a megadott határidőn belül.
(24)
A kínai árak helyett ésszerű választásnak tekintették az indonéz árakat alapul venni, mivel Indonézia hazai piacán verseny uralkodik, egyre nagyobb arányú a Kínából származó behozatal, és legalább hat gyártó is működik. Emellett úgy tűnik, hogy a vizsgált terméket kizárólag az Unióban, a Kínában és Indonéziában gyártják. A jelenlegi vizsgálat során semmi nem bizonyította ennek az ellenkezőjét.
(25)
Ezért a jelenlegi vizsgálat keretében Indonézia töltötte be az analóg, piacgazdasággal rendelkező ország szerepét.
2.1.2. Együttműködő kínai exportáló gyártók
2.1.2.1. Előzetes megjegyzések
(26)
Mint a (8) preambulumbekezdésben is szerepel, ebben a felülvizsgálatban két olyan gyártó működött együtt, amely a Rainbow Rich Industries hongkongi székhelyű vállalatcsoporthoz tartozik. A felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló export több mint felét képviselték. Figyelmen kívül hagyva az eljárásban nem érintett vállalatok termelését és értékesítési volumenét, az együttműködő gyártók a kínai össztermelés több mint háromnegyedét, a kapacitásnak pedig csaknem a felét képviselték. Az Unióba irányuló exportnak több mint a 80 %-a származott tőlük. Tekintettel az együttműködés mértékére, az együttműködő exportőröktől származó részletes információk szolgáltak információforrásul a Kínából származó, károkat okozó dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékeléshez.
(27)
Az egyik együttműködő, a Golden Time Enterprises (Shenzhen), jelentős mennyiséget exportált az Unióba a felülvizsgálati időszak alatt, míg testvérvállalata, a Jintian Enterprises (Nanjing), az intézkedések elrendelése óta nem exportál az Unióba. A nem exportáló vállalatnál - Jintian Enterprises (Nanjing) - lebonyolított helyszíni ellenőrző látogatás során gyűjtött adatok alapján azonban részletesebb bepillantást vált lehetővé a kínai belföldi piac viszonyaiba, ahol a vállalat jelentős piaci részesedéssel és a meglévő kapacitás nagy részével rendelkezik.
(28)
A vizsgálat során az egyik kínai vállalat azt állította, hogy a jelentős hazai gyártók rendszeres találkozókon egyeztetik a kínai hazai piacra vonatkozó viszonyítási árat. Figyelembe véve az említett gyártók erőfölényét, úgy tűnik, hogy ezzel a mechanizmussal képesek viszonylag magas szinten tartani az árakat a kínai hazai piacon.
2.1.2.2. Rendes érték
(29)
A Golden Time Enterprises (Shenzhen) esetében a rendes értéket az adott terméktípusból a felülvizsgálati időszak során történt, független vevők által kiegyenlített vagy kiegyenlítendő összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki.
2.1.2.3. Exportár
(30)
A Golden Time Enterprises (Shenzhen) által az Unió viszonylatában alkalmazott exportár az Unióba exportra értékesített termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt, megfelelően kiigazítva.
2.1.2.4. Ár-összehasonlítás
(31)
Az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban és a tisztességes összehasonlítás céljából figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát állítólagosan és ténylegesen befolyásoló tényezők közötti különbségeket. Kiigazításokra került sor az óceáni és a belföldi szállítás, a biztosítás, a hitelek, a kezelés és a csomagolás költségeit illetően.
2.1.2.5. Dömpingkülönbözet
(32)
Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözetet terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén, a rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján állapították meg. Ez az összehasonlítás azt mutatta ki, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az eredeti vizsgálat által megállapítottnál lényegesen nagyobb mértékű dömpingre került sor. A dömpingkülönbözet súlyozott átlaga az uniós határra, CIF paritáson számított érték százalékában kifejezve a Golden Time Enterprises esetében meghaladta a 30 %-ot.
2.1.3. Egyéb kínai exportáló gyártók
2.1.3.1. Előzetes megjegyzések
(33)
A Kínából érkező egyéb behozatal az uniós fogyasztás kevesebb mint 5 %-át tette ki.
(34)
A Bizottság a további kínai exportáló gyártókra vonatkozó következtetéseit a vizsgálat során gyűjtött adatokra és az Eurostat hivatalos statisztikáira alapozta.
2.1.3.2. Rendes érték
(35)
A nem együttműködő kínai exportőrök esetében a rendes értéket az együttműködő indonéz gyártók által független vevők esetében alkalmazott belföldi eladási árak súlyozott átlaga alapján számították ki.
2.1.3.3. Exportár
(36)
Az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a nem együttműködő kínai exportőrök esetében az exportárat a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg. Egyéb megbízhatóbb információk hiányában ez a felülvizsgálati időszak alatt az Eurostat importstatisztikáiból kapott, az uniós határra, CIF paritáson számított átlagos importárakhoz történő viszonyítással történt.
2.1.3.4. Ár-összehasonlítás
(37)
A exportáraknak a többi kínai exportőr esetében kapott súlyozott átlagát összehasonlították az ellenőrzött indonéz gyártók rendes értékének súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva.
(38)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek az óceáni és a belföldi szállítás, a biztosítás, a kezelés és a csomagolás költségeit illetően. Megbízhatóbb információk hiányában a kiigazításokat az együttműködő kínai exportáló gyártó ellenőrzött költségeire alapozták.
2.1.3.5. Dömpingkülönbözet
(39)
A számítás szerint a dömpingkülönbözet az az összeg, amellyel a (35) preambulumbekezdésben szereplő módon kiszámított rendes érték meghaladja a (36) preambulumbekezdésben szereplő módon kiszámított exportárat. Az így kapott eredmények arra mutatnak, hogy az intézkedések hatálybalépése óta a dömpingelés gyakorlata egyértelműen folytatódott, és a dömpingkülönbözet meghaladta az 5 %-ot.
2.1.4. Következtetés a Kínából származó dömpingről
(40)
A fentieket figyelembe véve a következtetés az, hogy az intézkedések alkalmazásának idején folytatódott a Kínából származó dömpingelt kivitel.
2.2. INDONÉZIA
2.2.1. Előzetes megjegyzések
(41)
Mint a (8) preambulumbekezdésben szerepel, két gyártó működött együtt a felülvizsgálatban: a PT Golden Sari és a PT Tunggak Waru Semi. A felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló exportnak 40-60 %-át képviselték (4).
(42)
A Bizottság által gyűjtött adatokból világossá vált, hogy az érintett terméket Indonéziában még legalább további négy gyártó állítja elő. Az említett adatok szerint az együttműködő gyártók az indonéz össztermelésnek és -kapacitásnak körülbelül az egyharmadát képviselik. Ebben a felülvizsgálatban Indonézia együttműködésének mértéke tehát alacsony volt.
(43)
A fentiekre tekintettel, valamint az alaprendelet 18. cikke szerint a nem együttműködő indonéz exportáló gyártók esetében a belföldi árakra, az egyéb országokba irányuló kivitel exportáraira, valamint az indonéz termelésre és kapacitásra vonatkozó információk az elérhető legjobb adatokon alapultak, beleértve a panaszt és a nyilvánosan hozzáférhető információkat. Az érintett indonéz hatóságokat értesítették a 18. cikk alkalmazásáról, valamint ennek okairól. Az indonéz hatóságoktól e tekintetben nem érkezett észrevétel.
(44)
A felülvizsgálati időszakban a két együttműködő közül csak az egyik, a PT Golden Sari exportált az Unióba. A PT Tunggak Waru Semi esetében nem lehetett dömpingkülönbözetet megállapítani, mivel ez a vállalat a felülvizsgálati időszakban nem exportált az Unióba; az adatait mindazonáltal fel lehetett használni arra, hogy többek között a termelésre, a kapacitásokra és a harmadik piacokra irányuló kivitelre vonatkozó információkat szerezzenek, amelyek révén részletesebb bepillantást lehetett nyerni az indonéz belföldi és exportpiacok viszonyaiba.
2.2.2. Együttműködő indonéz exportáló gyártók
2.2.2.1. Rendes érték
(45)
A PT Golden Sari esetében a rendes értéket az adott terméktípusból a felülvizsgálati időszak során történt, független vevők által kiegyenlített vagy kiegyenlítendő összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként számították ki.
2.2.2.2. Exportár
(46)
A PT Golden Sari esetében az exportárat a felülvizsgálati időszak alatt, független uniós vevők által ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.
2.2.2.3. Ár-összehasonlítás
(47)
Az érintett termék vonatkozásában összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az Unióba irányuló kivitel exportárainak súlyozott átlagával, gyártelepi paritáson és a kereskedelem azonos szintjén számolva.
(48)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek a nemzetközi szállítás, a biztosítás, a belföldi szállítás, a csomagolás és a hitelek költségeit illetően.
2.2.2.4. Dömpingkülönbözet
(49)
A rendes érték és az exportár összehasonlításának eredménye azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a PT Golden Sari vállalat nem folytatott dömpingelt értékesítést.
2.2.3. Egyéb indonéz exportáló gyártók
2.2.3.1. Előzetes megjegyzések
(50)
Amint az a (43) preambulumbekezdésben említésre került, az Indonézia részéről tapasztalt kismértékű együttműködés következtében a nem együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján határozták meg.
2.2.3.2. Rendes érték
(51)
A rendes értéket a két együttműködő gyártó esetében kiszámított rendes értékek súlyozott átlagaként számították ki.
2.2.3.3. Exportár
(52)
Egyéb megbízhatóbb információk hiányában a nem együttműködő vállalatok esetében az exportárat a felülvizsgálati időszak alatt az Eurostat importstatisztikáiból kapott, az uniós határra, CIF-paritáson számított átlagos importár alapján határozták meg.
2.2.3.4. Ár-összehasonlítás
(53)
Az Indonéziából az Unióba irányuló kivitel exportárainak így kapott súlyozott átlagát az együttműködő indonéz gyártók vonatkozásában a rendes érték gyártelepi paritáson megállapított súlyozott átlagával hasonlították össze.
(54)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése értelmében kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. E tekintetben kiigazításokat végeztek a nemzetközi szállítás, a biztosítás, a belföldi szállítás, a kezelés, a csomagolás és a hitelek költségeit illetően.
2.2.3.5. Dömpingkülönbözet
(55)
A fentiek szerint megállapított rendes érték és exportárak összehasonlítása dömpingre utalt. A CIF uniós határparitáson számított importár százalékaként megállapított dömpingkülönbözet közel 30 % volt.
2.2.4. Következtetés az Indonéziából származó dömpingről
(56)
A fentieket figyelembe véve a következtetés az, hogy az intézkedések alkalmazásának idején az indonéz gyártók jelentős részének esetében folytatódott a dömpingelt kivitel.
3. A BEHOZATAL ALAKULÁSA AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE ESETÉN
(57)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésévek összhangban megvizsgálták, hogy a Kínával és Indonéziával szemben bevezetett, hatályban lévő intézkedések esetleges lejáratát követően valószínű-e, hogy a dömping megismétlődik.
(58)
Annak megállapítása érdekében, hogy az intézkedések lejárata esetén valószínű-e a dömping megismétlődése, a Bizottság megvizsgálta az exportőrök körülményeiről és a piaci viszonyokról rendelkezésre álló információkat. Az elemzés elsősorban az együttműködő gyártók által a kérdőívre adott válaszokban szolgáltatott és a helyszíni ellenőrző látogatások során ellenőrzött információkon alapult. Egyéb információforrásokat is felhasználtak, mint például az Eurostat importstatisztikáit, valamint az érintett országok hivatalos export- és piaci statisztikáit.
3.1. KÍNA
3.1.1. Előzetes megjegyzések
(59)
A fenti (26) preambulumbekezdés szerint az együttműködő gyártók a felülvizsgálati időszak alatt a kínai termelés több mint háromnegyedét képviselték. A magas együttműködési arány miatt közvetlenül az exportáló gyártóktól lehetett megbízható információkat szerezni az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló kivitelére vonatkozóan. Mindkét ellenőrzött gyártótól gyűjtöttek a kínai piacra vonatkozó adatokat.
(60)
Emlékeztetni kell arra, hogy a vizsgálat szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatoktól származó dömpingelt kivitel az eredeti vizsgálat során megállapítottnál lényegesen magasabb szinten folytatódott.
3.1.2. Kihasználatlan kapacitások és készletek
(61)
A Bizottság által a vizsgálat alatt gyűjtött adatok szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatok rendelkezésre álló szabad termelési kapacitása sokszorosa az Unió piacának. A vizsgálat azt mutatta, hogy Kínában a belföldi fogyasztás valószínűleg nem venné fel ennek a többletkapacitásnak a jelentős részét.
(62)
Az egyik kínai gyártó azt állította, hogy a felülvizsgálati időszak után jelentősen csökkenteni kívánja termelési kapacitását. Kézzelfogható bizonyítékkal azonban nem szolgált. Még ha ez elméletileg a kínai kapacitás csökkenéséhez vezethetne is, a többi kínai gyártót arra ösztönözné, hogy a rendelkezésre álló szabad kapacitás kihasználtságának növelésével betöltse a Kína exportjában kialakuló űrt.
(63)
Továbbá az egyéb harmadik országok piacai is csak korlátozott mértékben képesek felvenni a kínai export jelentős többletvolumeneit. Először is több nagy ország (többek között az Egyesült Államok, India, Japán, Mexikó, Dél-Korea, valamint a Közép-Kelet egésze) szabályozási okokból nem importálja a terméket. Emellett a vizsgálat során gyűjtött információk szerint nem valószínű, hogy a nátrium-ciklamát további jelentős piacai (Dél-Amerika, Dél-Afrika és Ázsia) a közeljövőben jelentősen növekednének. Az Unió piaca ezért továbbra is a termék kulcsfontosságú piaca, amely nemcsak mérete miatt, hanem a termék behozatalára szolgáló jól ismert, kiforrott értékesítési csatornák megléte miatt is vonzó.
(64)
Végül azt kellett megvizsgálni, hogy a többletkapacitást fel lehet-e használni más termékek gyártására az érintett vállalatokon belül. Ez azonban nem valószínű, mivel az ellenőrzött gyártók nem gyártanak semmilyen más terméket jelentős mennyiségben, továbbá arra sincs bizonyíték, hogy a nátrium-ciklamátot előállító egyéb kínai gyártók könnyedén át tudnának állni más termékek gyártására.
(65)
Az előzőek arra utalnak, hogy az intézkedések lejárata esetén Kína valószínűleg folytatná az Unióba irányuló nagy volumenű exportját.
3.1.3. Az uniós és a kínai belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat
(66)
A Bizottság megállapította, hogy a Kínából az Unióba érkező nagy volumenű behozatal értékesítési árai alacsonyabbak a Kína belföldi piacán alkalmazott áraknál. Figyelembe véve az említett behozatal mértékét és a kínai dömpingelt behozatal piaci részesedését, az említett behozatal eladási árait kell vonatkoztatási árnak tekinteni az Unióban: a piacra jelentős mennyiségekkel belépni kívánó egyéb kínai gyártók minden bizonnyal ezekhez az alacsony árakhoz igazodnának, és ezzel dömpingelésbe kezdenének.
3.1.4. A harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és a kínai belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat
(67)
A Bizottság összehasonlította a harmadik országokba irányuló kínai kivitel ellenőrzött exportárait az ellenőrzött kínai belföldi árakkal, hogy tovább vizsgálja, milyen lenne a kínai exportőrök árképzési magatartása az intézkedések lejárata esetén.
(68)
Megállapításra került, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai - az Unióba irányuló kivitel exportáraival összhangban - következetesen alacsonyabbak, mint a belföldi árak, ami Kína ezen ágazatában strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartást igazol.
3.1.5. Kapcsolat a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az Unión belüli árszint között
(69)
A Bizottság összehasonlította a harmadik országokba irányuló kínai kivitel exportárait az Unióban érvényesülő árakkal, hogy megállapítsa, az intézkedések lejárata arra ösztönözné-e az exportőröket, hogy a kivitelt átirányítsák az Unióba.
(70)
A harmadik országokba irányuló kínai kivitel exportárai általában az uniós árszinten vannak. Ez azt támasztja alá, hogy a kínai exportőrök valószínűleg nem irányítanák át kivitelüket az Unióból más piacokra.
3.1.6. Következtetés Kínáról
(71)
A fent említett tényezők értékelése azt mutatta, hogy a felülvizsgálatban érintett exportőrök továbbra is igen jelentős volumenben, dömpingáron exportálják az érintett terméket az Unióba. Az egyéb harmadik országokba irányuló kínai kivitel is dömpingáron történik, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal. Kínában a belföldi árak magasak, és semmi nem utal arra, hogy a közeljövőben csökkennének. Tekintettel a kínai exportőrök rendelkezésre álló nagy szabad kapacitására, az említett kapacitás egyéb jelentős értékesítési csatornájának hiánya, valamint az Unió piacának vonzereje miatt az intézkedések lejárata arra ösztönözné a kínai exportáló gyártókat, hogy még nagyobb mennyiségeket irányítsanak dömpingáron az Unió piacára.
(72)
A fenti adatok és információk mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések lejárata esetén a Kínából származó dömping valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne.
3.2. INDONÉZIA
3.2.1. Előzetes megjegyzések
(73)
A (42) preambulumbekezdés kifejti, hogy az együttműködő gyártók az indonéz termelés és kapacitás kis hányadát képviselik, ezért a Bizottság a 18. cikket alkalmazta.
(74)
Arra is emlékeztetni kell, hogy a vizsgálat szerint a nem együttműködő gyártók a felülvizsgálati időszak alatt is folytatták az Indonéziából származó dömpingelt kivitelt.
3.2.2. Kihasználatlan kapacitások és készletek
(75)
A felülvizsgálat alatt megállapítást nyert, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitás több mint háromnegyede az Unió piacának. A fennmaradó szabad kapacitás még akkor is az uniós piac felének felelne meg, ha az együttműködő exportőrt figyelmen kívül kellene hagyni. A hivatalos indonéz statisztikák azt mutatják, hogy az indonéz gyártók szemmel láthatóan mind a belföldi, mind a nemzetközi piacon veszítenek piaci részesedésükből a kínai versenytársak agresszív árképzési politikája miatt. Ezért valószínű, hogy Indonézia rendelkezésre álló szabad kapacitása a közeljövőben még inkább növekedni fog.
(76)
Megvizsgálták, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitást lefoglalná-e a harmadik országoknak történő értékesítés, de mint a (63) preambulumbekezdésben is szerepel, a harmadik országok piacai előreláthatólag nem veszik fel jelentős mértékben a rendelkezésre álló többletkapacitást. Azt is megvizsgálták, hogy a többletkapacitást fel lehetne-e használni a belföldi piacon történő értékesítéssel. Azonban mint már fentebb is szerepelt, a hivatalos indonéz adatok szerint az indonéz gyártók belföldi piaci részesedése a kínai behozatal hatására csökken. Végül megvizsgálták a más hasonló termékek termelésére való átállás lehetőségét; a (64) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt nem valószínű, hogy a többletkapacitást ilyen módon fel lehetne használni.
(77)
Következtetésképpen az intézkedések lejárata esetén az Indonéziában rendelkezésre álló nagy (és egyre növekvő) kapacitás jelentős mértékben az Unió felé irányulna.
3.2.3. Az uniós és az indonéz belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat
(78)
Az indonéz belföldi piacon alkalmazott árak a kínai kivitel által az indonéz piacra gyakorolt fokozódó nyomás ellenére magasabbak, mint az Unió piacán alkalmazott árak. Tekintettel e meglehetősen egységes termék Unióba irányuló kínai behozatalának alacsony árszintjére, ezek az árak töltenék be a viszonyítási ár szerepét, amelyhez az indonéz exportőrök minden bizonnyal igazodnának - és ezzel dömpingelésbe kezdenének - az intézkedések lejárata esetén. Ez a megfontolás mind az együttműködő, mind a nem együttműködő exportőrökre vonatkozik.
(79)
Amennyiben az intézkedések kizárólag Indonézia tekintetében jártak le, Kína tekintetében azonban nem, ez az árak szempontjából még vonzóbbá tenné az Unió piacát az indonéz gyártók számára. Dömpingellenes vám nélkül növelhetnék áraikat, kiaknázva, hogy a kínai exportőröknek továbbra is kell dömpingellenes vámot fizetniük. Azt is hozzá kell tenni, hogy az eredeti vizsgálat tapasztalata szerint az árszintek és árkülönbségek szempontjából hasonló forgatókönyv esetén a kínai, illetve indonéz exportőrök közül az utóbbiak exportáltak jelentős volumenben az Unióba.
(80)
Végül azt is meg kell jegyezni, hogy az intézkedések elrendelése után az Unióba irányuló indonéz export folyamatosan csökkent, ami azt a következtetést tűnik alátámasztani, hogy az indonéz exportőrök nem dömpingelt árakon nem tudnak vagy hajlandók jelentős mennyiségeket értékesíteni az Unió piacán.
3.2.4. A harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az indonéz belföldi piacon érvényesülő árak közötti kapcsolat
(81)
Az együttműködő exportáló gyártók esetében a harmadik országokba irányuló kivitelükben alkalmazott ellenőrzött exportáraik magasabbnak bizonyultak az indonéz belföldi áraknál.
(82)
A nem együttműködő exportőrök esetében a vizsgálat során nem sikerült egyedi adatokat szerezni. Az összes indonéz exportra vonatkozó átlagos exportárakról rendelkezésre álló hivatalos indonéz statisztikák abszolút értékben pontatlannak tűnnek, mivel igen jelentős mértékben eltúlozzák az exportárakat. Mindazonáltal ugyanezen statisztikákból arra lehet következtetni, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai alacsonyabbnak tűnnek az Unióval szemben alkalmazott exportáraknál. Ez azt jelezheti, legalábbis a harmadik országokba irányuló indonéz export jelentős része esetében, hogy ez az értékesítés is dömpingelt módon történik. Az indonéz exportstatisztikák mindenesetre az exportvolumen drasztikus csökkenését jelzik, ami azt támasztja alá, hogy a jelenlegi árszinten az indonéz exportőröket a kínai verseny sújtja.
3.2.5. Kapcsolat a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az Unión belüli árak között
(83)
Az együttműködő gyártó esetében a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai általában magasabbnak bizonyultak az uniós árszintnél. A többi indonéz gyártót tekintve azonban a rendelkezésre álló hivatalos indonéz statisztika ezzel ellentétes képet fest. Ez azt jelzi, hogy az indonéz exportőrök jelentős részének esetében az értékesítés a harmadik országokba irányuló export esetében is dömpingelt módon történik.
(84)
Ez az árkülönbség az Unióba, illetve a világ többi részébe irányuló kivitel exportárai között azt támasztja alá, hogy az indonéz exportőröknek érdekében áll a kivitelt az Unióba irányítani. A Kínából származó behozatalra vonatkozó intézkedések lejárata esetén ez a következtetés még fokozottabban érvényesülne.
3.2.6. Következtetés Indonéziáról
(85)
A fent említett tényezők értékelése azt mutatta, hogy az Unióba és harmadik országok piacaira irányuló indonéz exportértékesítés jelentős mértékben dömpingáron történt, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal. Tekintettel az indonéz exportőrök rendelkezésre álló nagy szabad kapacitására, az említett kapacitás egyéb jelentős értékesítési csatornájának hiánya, valamint az EU piacának vonzereje miatt az intézkedések lejárata arra ösztönözné az indonéz exportáló gyártókat, hogy nagy mennyiségeket irányítsanak dömpingáron az Unió piacára.
(86)
A fenti adatok és információk mérlegelése után a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések lejárta esetén a Indonéziából származó dömping valószínűleg folytatódna vagy megismétlődne.
4. A NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALT KÖVETŐEN TETT ÉSZREVÉTELEK
(87)
Az indonéz hatóságok a megadott határidőn belül nem reagáltak az értesítésre, miszerint a nem együttműködő gyártókra esetleg alkalmazzák a 18. cikket. A nyilvánosságra hozatalt követően azonban az indonéz hatóságok, valamint az egyik indonéz együttműködő gyártó azzal érvelt, hogy a két együttműködő indonéz gyártó az indonéz ipar jelentős részét képviseli. Az érdekelt felek véleménye szerint ennek következtében Indonézia együttműködésének mértékét jelentősnek kell tekinteni, és a 18. cikket nem kell alkalmazni. Továbbá a fent említett felek azt állították, hogy mivel a felülvizsgálati időszakban több indonéz gyártó nem exportált az Unióba, így nem állt módjukban együttműködni sem. Végül azt állították, hogy mivel az egyik együttműködő gyártó az indonéz export rendkívül nagy részét bonyolítja le, ezért ezeket az együttműködő gyártókat reprezentatívnak kell tekinteni, és mivel ennél a vállalatnál nem derült fény dömpingre, az intézkedéseket Indonézia esetében hatályon kívül kell helyezni.
(88)
Le kell szögezni, hogy a 18. cikket nem alkalmazták az együttműködő gyártókra, akiknek az adatait teljes mértékben figyelembe vették a vizsgálat során. Ami a 18. cikknek a többi indonéz gyártóra történő alkalmazását illeti, az előzőekből az következik, hogy mivel ezek a felek nem szolgáltak információval, a bizottsági szolgálatoknak nincs más választásuk, mint az, hogy a rendelkezésre álló legalkalmasabb tényekre támaszkodjanak. Emlékeztetni kell arra, hogy ahhoz, hogy a lejárati felülvizsgálatokban a dömping folytatódásának és/vagy megismétlődésének valószínűségét értékeljék, a bizottsági szolgálatoknak az exportőr ország ipara egészének állapotára vonatkozó elemeket is értékelniük kell, mint például a belföldi kapacitást, a termelést és az árakat, valamint a harmadik országokba irányuló exportot.
(89)
Mivel a nem együttműködő indonéz gyártó vállalatok az indonéz ipar nagy részét képviselik az Unióba irányuló export, valamint a termelés és a harmadik országokba irányuló export tekintetében, a Bizottság megerősíti a 18. cikk alkalmazását a nem együttműködő indonéz gyártók vonatkozásában a (43) preambulumbekezdésben leírtak szerint.
(90)
Ami az indonéz exportra vonatkozó intézkedések eltörlésére irányuló kérelmet illeti, meg kell jegyezni, hogy az indonéz hatóságok nem szolgáltak olyan adatokkal, amelyek megváltoztathatnák a Bizottságnak az együttműködő exportőr reprezentativitására vonatkozó következtetését, amely - mint a (41) preambulumbekezdésben is szerepel - a felülvizsgálati időszakban a teljes indonéz kivitel 40-60 %-ának felelt meg. Ezért nem lehetett úgy tekinteni, hogy az az együttműködő exportőr, amelyről bebizonyosodott, hogy nem folytatott dömpinget, a teljes indonéz kivitelt képviseli. Miként az (55) preambulumbekezdésben is szerepel, az indonéz kivitel fennmaradó részére dömpingelt áron került sor. Ennélfogva megerősítést nyert az a következtetés, miszerint az indonéz export azon részében a dömping folytatódott. Továbbá a dömping folytatódásának hiánya önmagában nem elegendő ok arra, hogy a dömpingellenes intézkedéseket hatályon kívül helyezzék, ha a megismétlődés valószínűsége megállapítást nyer, miként a jelen lejárati felülvizsgálatban is. Végeredményben annak alapján, hogy az együttműködő indonéz exportőr esetében nem történt dömping, az intézkedések hatályon kívül helyezésére irányuló kérést nem lehetett elfogadni.
(91)
Az indonéz hatóságok és az egyik indonéz együttműködő gyártó azt is kérte, hogy hozzák nyilvánosságra az Unióba irányuló teljes indonéz export adatait. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy ezeket az adatokat mutatószámokkal kellett helyettesíteni (lásd a (41) preambulumbekezdés lábjegyzetét), hogy az indonéz exportáló gyártót megvédjék a bizalmas üzleti adatok nyilvánosságra hozatalától. A piac kis mérete és az érdekeltek korlátozott száma indokolja ezeknek az adatoknak a mutatószámokkal való helyettesítését. Összegezve, jó ok van az adatok bizalmas kezelésének fenntartására, ezért az Unióba irányuló teljes indonéz export adatainak nyilvánosságra hozatalára irányuló kérés nem elfogadható.
5. KÖVETKEZTETÉS A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK ÉS/VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGÉVEL KAPCSOLATBAN
(92)
A fentiek alapján azt a következtetést vonták le, hogy az intézkedések lejárata esetén valószínűleg mindkét, felülvizsgálat által érintett országból folytatódna a dömping.
D. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
1. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(93)
Az Unióban a nátrium-ciklamátot kizárólag a kérelmező gyártó, a Productos Aditivos S.A. állítja elő. Ezért az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében ez a vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot.
2. UNIÓS FOGYASZTÁS
(94)
Az uniós fogyasztásra vonatkozó adatok az érintett termékből az Eurostat importstatisztikái szerint az Unióba behozott kumulált mennyiségen, valamint az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán értékesített teljes ellenőrzött mennyiségen alapultak. Figyelembe véve, hogy ezek az adatok két különböző forrásból származnak, és hogy a kérelmező forgalmi adatait titokban kell tartani, a fogyasztás alakulása az alábbiakban mutatószámok formájában szerepel.
(95)
A figyelembe vett időszakban a nátrium-ciklamát uniós fogyasztása 5 000 és 7 000 tonna közé esett. 2005 és 2006 között 6 %-kal, 2006 és 2007 között pedig 15 %-kal emelkedett. 2007 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal visszaesett.
1. táblázat
Uniós fogyasztás
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Mutatószám
100
106
122
103
3. BEHOZATAL AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL
3.1. KUMULÁCIÓ
(96)
A Bizottság mérlegelte, hogy az érintett országokból származó dömpingelt behozatal hatásait az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében rögzített kritériumok alapján összesítve kell-e értékelni. E cikk úgy rendelkezik, hogy amikor egyszerre több országból érkező termékek behozatala képezi a dömpingellenes vizsgálat tárgyát, az ilyen behozatal hatásait csak akkor lehet összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy a) az egyes országokból érkező behozatalra megállapított dömpingkülönbözet magasabb az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimum százaléklábnál, és egyik ország behozatalának mennyisége sem elhanyagolható; továbbá b) az importtermékek közötti verseny feltételeit, valamint az importtermékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételeit figyelembe véve a behozatal hatásainak összesített értékelése helyénvaló.
(97)
Ebben a tekintetben először is megállapítást nyert, hogy a dömpingkülönbözet minden egyes érintett ország tekintetében nagyobb volt a minimum százaléklábnál. Ezenkívül egyik ország dömpingelt behozatalának mennyisége sem elhanyagolható az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésének értelmében. Valójában a behozatal mennyisége Kína és Indonézia esetében a felülvizsgálati időszak uniós fogyasztásának hozzávetőleg 50 %-át tette ki. A behozatal mennyiségének kiszámításához a nem dömpingelt behozatalt kizárták.
(98)
A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy a dömpingelt behozatalból származó termékek közötti verseny feltételei, valamint a dömpingelt behozatalból származó termékek és a hasonló uniós termékek közötti verseny feltételei hasonlók voltak. Megállapítást nyert, hogy az érintett országok, illetve az uniós gazdasági ágazat által gyártott/értékesített nátrium-ciklamát származási helyüktől függetlenül versenyeznek egymással, mivel alapvető jellemzőik tekintetében hasonlók, fogyasztói szemszögből egymással helyettesíthetők, és azonos csatornákon forgalmazzák őket. A Kínából származó, intézkedések hatálya alá tartozó behozatalra, valamint az Indonéziából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó árak nagyságrendje hasonló volt. Ezenfelül az árakat a kereskedelem azonos szintjén összehasonlítva megállapítást nyert, hogy alákínálnak az uniós gazdasági ágazat árainak.
(99)
A fentiek fényében a Bizottság úgy vélte, hogy a Kínából származó, intézkedések hatálya alá tartozó behozatal, valamint az Indonéziából származó dömpingelt behozatal tekintetében az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében említett valamennyi kritérium teljesül, és az említett behozatal hatását összesítve kell vizsgálni.
3.2. A DÖMPINGELT BEHOZATAL MENNYISÉGE ÉS PIACI RÉSZESEDÉSE
(100)
A Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:
2. táblázat
Teljes dömpingelt behozatal
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Mutatószám
100
109
198
195
3. táblázat
A dömpingelt behozatal piaci részesedése
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Mutatószám
100
103
161
189
(101)
A figyelembe vett időszak alatt közel megkétszereződött a dömpingelt behozatal mennyisége, valamint piaci részesedése.
3.3. AZ ÉRINTETT TERMÉK BEHOZATALI ÁRÁNAK ALAKULÁSA ÉS ÁRKÉPZÉSE
3.3.1. Az árak alakulása
(102)
Az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal átlagára a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:
4. táblázat
Átlagos dömpingelt importárak
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Mutatószám
100
103
104
99
(103)
A 4. táblázat forrásául a rendelkezésre álló statisztikai adatok, többek között az Eurostat szolgált. Az Unióba irányuló behozatal áraira jellemző általános tendencia 2007-ig növekedést mutat, majd a felülvizsgálati időszakban csökkenést a 2005-ös szint alá.
3.3.2. Alákínálás
(104)
Az alákínálás meghatározásához a Bizottság a kínai együttműködő exportáló gyártó által a vizsgálat során benyújtott információkat vette alapul az elemzésben. A vizsgálatban nem együttműködő egyéb kínai, illetve indonéz vállalatok esetében az alákínálást az Eurostat adataihoz való viszonyítás alapján állapították meg.
(105)
Az alákínálás kiszámításához alkalmazott módszer megegyezik az eredeti vizsgálat során alkalmazottal. Az exportáló gyártó dömpingellenes vámokat is magukban foglaló importárait a felülvizsgálati időszak során az azonos termékjellemzők súlyozott átlagai alapján összevetették az uniós gazdasági ágazat áraival. Az uniós gazdasági ágazat árait gyártelepi paritásra igazították, majd a CIF uniós határparitáson számított - a dömpingellenes vámokat és a behozatali vámokat is tartalmazó - importárakkal hasonlították össze. Ezt az ár-összehasonlítást a kereskedelem azonos szintjén, szükség esetén megfelelő kiigazítást alkalmazva, továbbá a visszatérítések és árengedmények levonását követően végezték el.
5. táblázat
Alákínálás
2008 (felülvizsgálati időszak)
Kína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Egyéb vállalatok
3,2 %
Indonézia:
-
Egyéb vállalatok
18,7 %
4. EGYÉB ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ BEHOZATAL
A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható volt (évente kevesebb mint 50 tonna), ezért nem lehetett hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
5. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT GAZDASÁGI HELYZETE
(106)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében a Bizottság megvizsgálta mindazokat a gazdasági tényezőket és mutatókat, amelyek az uniós gazdasági ágazat helyzetét 2005-től a felülvizsgálati időszakig befolyásolták.
(107)
A bizalmas üzleti adatok védelme érdekében az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat mutatószám formájában kell bemutatni.
5.1. TERMELÉS, TERMELÉSI KAPACITÁS ÉS KAPACITÁSKIHASZNÁLÁS
(108)
Az uniós gazdasági ágazat termelése 2005-től a felülvizsgálati időszakig 13 %-kal csökkent. Mivel ugyanezen időszakban a termelési kapacitás nem változott, a kapacitáskihasználás a termelés alakulásának megfelelően 10 %-kal csökkent.
6. táblázat
Mutatószámokban
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Termelési kapacitás
100
100
100
100
Termelés volumene
100
106
88
87
Kapacitáskihasználás
100
106
88
87
5.2. ÉRTÉKESÍTÉS AZ UNIÓBAN
(109)
A 7. táblázat adataiból egyértelműen látszik, hogy az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiség csökkent. A helyzetet tovább élezi, hogy ugyanebben az időszakban az összfogyasztás 3 %-kal nőtt, ahogyan az 1. táblázatban látható. 2007 és a felülvizsgálati időszak között jelentősen visszaesett az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése. Ezzel szemben a Kínából és Indonéziából érkező összesített dömpingelt behozatal piaci részesedése a teljes figyelembe vett időszakban folyamatosan nőtt (lásd a (100) preambulumbekezdést). Az uniós gazdasági ágazat csökkenő mennyiség mellett növelte az eladási egységárat. Összességében az uniós gazdasági ágazat nátrium-ciklamát-értékesítése az egységárak emelkedése ellenére is veszteséges maradt a felülvizsgálati időszakban.
7. táblázat
Mutatószámokban
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Az értékesítés volumene
100
93
81
72
Piaci részesedés
100
88
66
70
Eladási egységár
100
100
108
123
5.3. KÉSZLETEK
(110)
2005 és a felülvizsgálati időszak között jelentős mértékben ingadozott az uniós gyártó készletszintje: a figyelembe vett időszak alatt közel felére esett vissza.
8. táblázat
Mutatószám
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Készlet (tonna)
100
113
29
53
5.4. NYERESÉGESSÉG
(111)
Az összességében véve kis mértékű javulás ellenére az Unió gazdasági ágazatának nyereségessége a teljes figyelembe vett időszak alatt egységesen negatív maradt.
5.5. FOGLALKOZTATÁS, TERMELÉKENYSÉG ÉS BÉREK
(112)
Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatás 19 %-kal csökkent a vizsgált időszakban. Az alkalmazottak termelékenysége (a termelt tonnaszám osztva az alkalmazottak számával) növekedett. A figyelembe vett időszakban 5 %-kal nőtt az egy alkalmazottra eső átlagos munkaerőköltség.
9. táblázat
Mutatószámokban
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Foglalkoztatás
100
88
91
81
Egy alkalmazottra eső munkaerőköltség
100
99
81
105
Termelékenység (alkalmazottanként)
100
121
97
107
5.6. BERUHÁZÁSOK ÉS A BERUHÁZÁSOK MEGTÉRÜLÉSE
(113)
A figyelembe vett időszakban a beruházások közel ötven százalékkal visszaestek, ami az uniós gyártó összességében negatív helyzetét tükrözi. Az egyedüli uniós gyártó nettó nyereségének és állóeszközei könyv szerinti bruttó értékének arányában kifejezett beruházásmegtérülési szint a nyereségesség alakulását tükrözi, amely a figyelembe vett időszakban csaknem 80 %-kal esett vissza.
10. táblázat
Mutatószámokban
2005
2006
2007
2008 (felülvizsgálati időszak)
Beruházás
100
44
7
53
A beruházás megtérülése
100
54
20
21
5.7. PÉNZÁRAMLÁS ÉS TŐKEBEVONÁSI KÉPESSÉG
(114)
Az uniós gazdasági ágazat pénzáramlását csak az uniós gazdasági ágazat tevékenységének egészével összefüggésben lehet értékelni. 2005-ben a pénzáramlás kis mértékben pozitív maradt, de a következő időszakban romlott, és a figyelembe vett időszak fennmaradó részében negatívvá vált. A figyelembe vett időszakban elszenvedett veszteségek miatt az uniós gazdasági ágazat számára a tőkebevonás is nehezebbé vált.
5.8. A DÖMPING MÉRTÉKE
(115)
A felülvizsgálati időszakban mindkét érintett országból folytatódott a dömpingelt kivitel, ez alól csak az együttműködő indonéz exportáló gyártó jelentett kivételt. Figyelembe véve a kivitel teljes mennyiségét, valamint az érintett országokból származó dömpingelt behozatal árait, ez a hatás nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5.9. A KORÁBBI DÖMPING OKOZTA KÁROK HELYREÁLLÍTÁSA
(116)
A Kínából és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatala ellen 2004 márciusában vezettek be dömpingellenes intézkedéseket. Ezen időszakban az uniós gyártók helyzetének még csak részleges helyreállása volt megfigyelhető, ahogy az a fenti adatokból is kiderül.
5.10. KÖVETKEZTETÉS A KÁRRÓL
(117)
Az Unió piacán jelentősen megnőtt a Kínából és Indonéziából származó, alacsony árú behozatal. Az uniós gazdasági ágazat egyes kármutatói a helyreállítás jeleit mutatják, mások viszont negatív változásra utalnak.
(118)
Figyelembe véve az egyedüli uniós gyártó összességében romló helyzetét, valamint a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal nagyságrendjét, továbbá azt, hogy jelentős alákínálásra derült fény, a Bizottság úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat súlyos kárt szenvedett.
6. AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ DÖMPINGELT BEHOZATAL HATÁSA, VALAMINT AZ EGYÉB TÉNYEZŐK HATÁSA
6.1. AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL SZÁRMAZÓ DÖMPINGELT BEHOZATAL HATÁSA
(119)
A fent (a (100) preambulumbekezdésben) kifejtettek szerint az érintett országokból származó dömpingelt behozatal összesített mennyisége és piaci részesedése csaknem megduplázódott a figyelembe vett időszakban. Mindkét érintett ország esetében jelentős alákínálásra is fény derült. Figyelembe véve a közösségi gazdasági ágazat helyzete romlásának, illetve a Kínából és Indonéziából származó összesített dömpingelt behozatal jelentős növekedésének egyértelmű időbeli egybeesését, ez a behozatal kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Az Unió piacán nőtt a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal részaránya, és az uniós gyártó korábbi piaci részesedésének jelentős részét elhódította.
6.2. EGYÉB TÉNYEZŐK HATÁSA
(120)
A Bizottság elemezte, hogy a dömpingelt behozatalon kívül bármilyen egyéb ismert tényezőnek lehetett-e kihatása az uniós gyártó által folyamatosan elszenvedett kárra, annak érdekében, hogy az ilyen tényezők által előidézett kárt ne tulajdonítsák a dömpingelt behozatal hatásának.
6.2.1. A Kínából és Indonéziából származó nem dömpingelt behozatal hatása
(121)
A Kínából és Indonéziából származó nem dömpingelt behozatal mennyisége folyamatosan csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Ennek a behozatalnak az árai következetesen magasabbak voltak a dömpingelt behozatal árainál. Mindezek alapján megállapítható, hogy a Kínából és Indonéziából származó, nem dömpingelt behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
6.2.2. Exportpiaci teljesítmények
(122)
Az uniós exportőr Unión kívüli exportértékesítése a teljes forgalmának kevesebb mint 25 %-át tette ki. Az Unió-beli értékesítéssel ellentétben az exportértékesítés nyereségessége javult a figyelembe vett időszakban, ennélfogva ez nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.
6.2.3. A nyersanyagárak ingadozása
(123)
A nátrium-ciklamát nyersanyagai áringadozásának is lehetett negatív hatása az uniós gazdasági ágazat teljesítményére. Ez a tény azonban önmagában nem elegendő ahhoz, hogy megszakítsa az okozati viszonyt az elszenvedett kár és a dömpingelt behozatal között. Az utóbbit ugyanolyan mértékben kellett, hogy érintsék a nyersanyagárak változásai, mint az uniós gyártó költségei, mivel szorosan összefüggnek az olaj és a karbamid árával.
6.2.4. A fogyasztói szokások változásai
(124)
A fogyasztói szokásoknak az új termékek piaci bevezetésével együtt járó megváltozása nem gyakorolt megfigyelhető hatást a nátrium-ciklamát fogyasztására. Valójában úgy tűnik, hogy a nátrium-ciklamát és ezek az új termékek közvetlenül nem helyettesítik egymást.
6.3. KÖVETKEZTETÉS
(125)
A Bizottság mindezek alapján arra következtet, hogy a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal súlyos kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és nem volt más olyan tényező, amely megszakította volna ezt az okozati viszonyt.
E. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT ÁLLAPOTÁT AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE ESETÉN BEFOLYÁSOLÓ, ELŐREVETÍTETT MENNYISÉGI ÉS ÁRHATÁSOK
(126)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint felmérték a felülvizsgálatban érintett országokból származó behozatalt, hogy megállapítsák, fennáll-e a károkozás folytatódásának valószínűsége.
(127)
Ami a hatályos intézkedések hatályvesztésének az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatását illeti, a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban a fenti összegzésben szereplő összetevőkkel egyetemben az alábbi tényezőket vizsgálták meg.
1.1. KÍNA
(128)
Amint a fenti (40) preambulumbekezdésben levont következtetésben is szerepel, Kínából a felülvizsgálatban érintett exportőrök által lebonyolított kivitelre továbbra is dömpingelt árakon kerül sor. Úgy tűnik, az egyéb harmadik országokba irányuló kínai kivitel is dömpingáron történik, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal.
(129)
A Kínában rendelkezésre álló kapacitások elemzése szerint a felülvizsgálatban érintett kínai vállalatok rendelkezésre álló szabad termelési kapacitása sokszorosa az Unió piacának (lásd a (61) preambulumbekezdést). Az egyéb harmadik országok piacai is csupán korlátozott mértékben képesek felvenni a kínai export jelentős többletvolumeneit (lásd a (63) preambulumbekezdést). Ezért az intézkedések lejárata esetén ez arra ösztönzi a kínai exportáló gyártókat, hogy nagy mennyiségű kivitelt irányítsanak dömpingáron az Unió piacára (lásd a (65) preambulumbekezdést).
(130)
A megfigyelt jelentős mértékű dömping és alákínálás arra utal, hogy a fent említett mennyiségek Unióba irányuló kivitele jelentősen az uniós gyártó ár- és költségszintje alatti, dömpingelt árakon történne.
(131)
Az ilyen mennyiségek és árak együttes hatása önmagában is képes előidézni az uniós gazdasági ágazat már jelenleg is bizonytalan helyzetének további romlását. Egy ilyen forgatókönyv eredményeként minden valószínűség szerint még nyomottabbak lennének az uniós gazdasági ágazat árai és/vagy alacsonyabb a termelésének és értékesítésének szintje. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete tovább romlana, ami a kár fokozódásához vezetne. Ilyen fejlemények esetén az egyedüli uniós gyártó valószínűleg meg is szűnne.
1.2. INDONÉZIA
(132)
A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban folytatódott az Indonéziából származó dömping. A felülvizsgálat alatt az is megállapítást nyert, hogy az Indonéziában rendelkezésre álló összes szabad kapacitás több mint háromnegyede az Unió piacának, és a közeljövőben valószínűleg még tovább növekszik (lásd a (75) preambulumbekezdést). Mivel semmi nem utal arra, hogy az egyéb harmadik országok piacai vagy a belföldi piac fel tudná venni ezt a többletkapacitást, ennek eredményeként az intézkedések lejárta esetén növekedhet az Unióba irányuló, alacsonyabb árú kivitel.
(133)
Kínához hasonlóan a megállapított számottevő dömping és alákínálás azt jelzi, hogy az Indonéziából az Unióba irányuló kivitel lényegesen az uniós gyártó ár- és költségszintje alatti, dömpingelt árakon történne. Hasonlóképpen, a mennyiségek és árak együttes hatása önmagában is képes lenne előidézni az uniós gyártó már jelenleg is bizonytalan helyzetének további romlását, és valószínűleg az egyedüli uniós gyártó megszűnéséhez vezetne. Csakúgy mint Kína esetében, az egyéb harmadik országokba irányuló indonéz kivitel is jellemzően dömpingelt kivitelnek tűnik, amennyiben az árak alacsonyabbak az Európai Unióba irányuló kivitel árainál, ami strukturálisan rögzült, dömpingelésre irányuló magatartásra utal.
2. KÖVETKEZTETÉS A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGÉRŐL
(134)
Az uniós gazdasági ágazat már hosszú évek óta szenved a dömpingelt behozatal hatásaitól, és jelenleg is bizonytalan gazdasági helyzetben van.
(135)
Amint az fent megállapításra került, a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete a felülvizsgálati időszakban is megfigyelhető volt. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a károkozás folytatódása már önmagában is egyértelműen jelzi annak a valószínűségét, hogy a károkozás a jövőben is folytatódni fog, ez pedig az intézkedések további fenntartását indokolja.
(136)
A behozatalra vonatkozó megállapítások azt mutatják, hogy a nagy mennyiségű, dömpingelt árú behozatal valószínűleg folytatódni fog, továbbá az árlenyomó hatás várhatóan fokozza majd a dömpingelt behozatal és az Unióban előállított nátrium-ciklamát közötti versenyt. A vizsgálat nem azonosított egyetlen olyan tényezőt sem, amely képes lenne megtörni a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot sújtó károkozás közötti erős okozati kapcsolatot.
(137)
Az intézkedések megszüntetése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete romlana, és az egyedüli uniós gyártó léte kerülne veszélybe.
(138)
Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Kínából és Indonéziából származó, dömpingelt behozatal miatt nagyon valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkozás folytatódik.
F. UNIÓS ÉRDEK
1. BEVEZETÉS
(139)
Az alaprendelet 21. cikke szerint megvizsgálták, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétben állna-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek megállapítása a különböző érdekek, a kérelmező uniós gyártó, az importőrök, a beszállítók és a fogyasztók szempontjainak figyelembevételével történt.
2. A KÉRELMEZŐ UNIÓS GYÁRTÓ ÉRDEKE
(140)
Az egyedüli uniós gyártóval kapcsolatban azt kell megjegyezni, hogy veszteséges helyzete annak az eredménye, hogy nehezen tudott versenyezni az alacsony árú dömpingelt behozatallal, amelynek már a figyelembe vett időszak elején is jelentős volt a piaci részesedése és ugyanezen időszak alatt számottevően tovább nőtt.
(141)
A Bizottság megítélése szerint az intézkedések hatályban tartása előnyös lenne az uniós gyártó számára, amely így legalább a volumenét és talán értékesítési árait is növelni tudná, ezzel kitermelné a szükséges szintű megtérülést, aminek köszönhetően folytathatná a termelőberendezésekbe történő beruházást. Ezzel szemben az intézkedések megszüntetése a károk helyreállításának megtorpanásához, illetve az uniós gyártó által elszenvedett kár folytatódásához, sőt akár fokozódásához vezetne. Komolyan veszélyeztetné az uniós gyártó működőképességét, amely ennek következtében akár meg is szűnhetne, ezzel pedig a piacon szűkülne a kínálat és a verseny.
3. AZ IMPORTŐRÖK ÉRDEKE
(142)
A vizsgálat megindításakor húsz független importőrnek küldtek kérdőívet. Közülük három azt válaszolta, hogy már nem működnek az érintett termék piacán. Csak két másik importőr válaszolt a kérdőívre. Az együttműködő független importőrök a teljes érintett behozatal 7 %-át képviselték.
(143)
A vizsgálat azt tárta fel, hogy a több nátrium-ciklamát-szállító megléte lényeges. Minőségi és élelmiszer-biztonsági okokból az importőröknek mind az ázsiai, mind az európai beszerzési forrásokkal együtt kell működniük.
4. A FELHASZNÁLÓK ÉRDEKE
(144)
A vizsgálat megindításakor tizenhárom lehetséges felhasználónak küldtek kérdőívet, ám közülük csupán kettő válaszolt a Bizottságnak.
(145)
Az érintett termék legnagyobb felhasználói az Unióban az élelmiszer-, ital- és gyógyszergyártó ágazatok. Az érintett termék iránti kereslet ezért ezen gazdasági ágazatok helyzetétől függ.
(146)
Az együttműködő felhasználók figyelemreméltó haszonkulcsot érnek el a nátrium-ciklamát felhasználásával a fogyasztóknak készülő termékeken. A dömpingellenes vámok valójában annyira minimális hatást gyakoroltak összköltségeikre (kevesebb mint 1 %-ot tettek ki), hogy a meglévő intézkedések nem érinthették őket aránytalanul.
5. A BESZÁLLÍTÓK ÉRDEKE
(147)
Nyolc lehetséges beszállítónak küldtek kérdőívet, ám egy sem válaszolt a Bizottságnak. A rendelkezésre álló információ alapján úgy tűnik, hogy a nátrium-ciklamáttal kapcsolatos üzletáguk meglehetősen elhanyagolható. Mindenesetre az egyedüli uniós gyártó helyzetének további romlása korlátozott mértékben továbbgyűrűzve negatívan érintheti az egyedüli gyártó nyersanyag-beszállítóit. Mindezek alapján ésszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések a beszállító gazdasági ágazat számára is előnyösek lennének, mivel segítenének abban, hogy megőrizzék egyik vevőjüket.
6. KÖVETKEZTETÉS AZ UNIÓ ÉRDEKÉRŐL
(148)
Az összes fenti tényezőt figyelembe véve a következtetés az, hogy nincsenek meggyőző okok a dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
G. A VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(149)
A fentiekben levont következtetésekre tekintettel a Kínából és Indonéziából származó érintett termék behozatalára vonatkozó hatályos intézkedéseket fenn kell tartani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) A Tanács a jelenleg az ex 2929 90 00 KN-kód (2929900010 TARIC-kód) alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból és Indonéziából származó nátrium-ciklamát behozatalára végleges dömpingellenes vámot vet ki.
(2) Az (1) bekezdésben leírt és az alábbi vállalatok által előállított termékekre alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Ország
Vállalat
Vámtétel
(EUR/kg)
Kiegészítő TARIC-kód
Kínai Népköztársaság
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian megye, Bao An, Shenzhen, 518102, Kínai Népköztársaság
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Gazdasági és technológiai térség, Yangquan nagyváros, Shanxi 045000, Kínai Népköztársaság
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan ipari terület, Buji város, Shenzhen nagyváros, Guangdong tartomány, Kínai Népköztársaság
0,11
A473
Az összes többi vállalat
0,26
A999
Indonézia
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonézia
0,24
A502
Az összes többi vállalat
0,27
A999
(3) Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (5) 145. cikke szerint kell kiigazítani, a dömpingellenes vámnak az e cikk (2) bekezdése alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal kell csökkenteni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2010. június 3-án.