РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 юли 2011 година
относно държавната помощ за финансиране на диагностиката на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по говедата, приведена в действие от Белгия (държавна помощ C 44/08 (ex NN 45/04)
(нотифицирано под номер C(2011) 5457)
(само текстовете на френски и нидерландски език са автентични)
(2011/678/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочения член (2),
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
След получаването през януари и февруари 2004 г. на жалби Комисията започна предварително разследване на помощта, предоставена от Белгия за покриване на разходите за тестове за диагностика на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии по говедата (наричани по-долу „тестовете за СЕГ“).
(2)
Вследствие на тези жалби на 27 януари 2004 г. Комисията изпрати писмо до белгийските власти с искане за информация във връзка с въпросната мярка. В същото време белгийските власти изпратиха уведомление за мярка за помощ за финансирането на диагностиката на трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) по животните в съответствие с член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“) (с писмо от 23 януари 2004 г., заведено на 28 януари 2004 г.) и тази мярка беше вписана под номер N 54/04.
(3)
Белгийските власти изпратиха писмена информация на Комисията с писма от 6 февруари 2004 г. и 14 май 2004 г., заведени съответно на 11 февруари 2004 г. и 19 май 2004 г.
(4)
С писмо от 19 юли 2004 г. Комисията информира Белгия, че мярката е била прехвърлена към регистъра на помощите, за които не е постъпило уведомление, под номер NN 45/04, тъй като е станало видно, че части от средствата са били вече изплатени.
(5)
На 1 септември 2004 г. се състоя неофициална среща между белгийските власти и службите на Комисията.
(6)
Допълнителна информация бе предоставена от белгийските власти с писма от 16 септември 2004 г. и 22 февруари 2007 г., заведени съответно на 20 септември 2004 г. и на 22 февруари 2007 г.
(7)
С писмо от 26 ноември 2008 г. Комисията уведоми Белгия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на тази мярка. Решението бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят своите мнения относно въпросната мярка.
(8)
С писмо от 19 декември 2008 г., заведено на 26 декември 2008 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Това удължаване ѝ бе предоставено с писмо от 13 януари 2009 г. Белгия изпрати мнения с писмо от 25 февруари 2009 г., заведено на 6 март 2009 г.
(9)
Комисията не получи мнения от заинтересованите страни.
(10)
С писмо от 17 юли 2009 г. Комисията зададе допълнителни въпроси на Белгия във връзка с мненията, представени от Белгия. С писмо от 4 септември 2009 г., заведено на 8 септември 2009 г., Белгия поиска удължаване на срока за отговор. Отговорът на Белгия бе получен от Комисията с писмо от 16 октомври 2009 г., заведено на 20 октомври 2009 г.
(11)
На 2 октомври 2009 г. и 30 октомври 2009 г. се състояха две срещи между белгийските власти и службите на Комисията.
(12)
След тези срещи допълнителна информация бе изпратена от Белгия на 14 декември 2009 г., заведена на 16 декември 2009 г. В резултат на едновременното разследване на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, относно евентуални картелни споразумения между лабораториите на 21 януари 2010 г., 29 септември 2010 г. и 17 януари 2011 г. Белгия представи искания за удължаване на срока. Тези удължения на срока бяха предоставени от Комисията.
(13)
На 22 февруари 2011 г. Комисията изпрати последно искане за информация, на което белгийските власти отговориха с писмо от 6 април 2011 г. Комисията предостави допълнително удължаване на срока, за да даде възможност на Белгия да отговори на въпросите, докато чака резултатите от разследването на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията.
(14)
Белгийските власти отговориха с писмо от 19 май 2011 г., заведено на 25 май 2011 г.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. Контекст (4)
(15)
През януари 2004 г. Комисията получи жалба относно проект на кралски декрет, предвиждащ въвеждането на парафискална такса за финансиране на тестовете за СЕГ.
(16)
Вследствие на тази жалба службите на Комисията поискаха обяснения от белгийските власти. В отговор на това искане на информация белгийските власти посочиха, че от 1 януари 2001 г. тестовете за СЕГ са задължителни за говедата на възраст над 30 месеца и за говедата на възраст над 24 месеца, заклани неотложно (5). Те освен това уведомиха относно проект на кралски декрет относно финансирането на диагностиката на ТСЕ по животните (наричан по-долу „кралският декрет за ТСЕ“). Този проект на кралски декрет бе заведен под номер N 54/04. Белгийските власти посочиха, че този нов проект на кралски декрет е изменение на проекта на кралски декрет, за който Белгия е уведомила през 2001 г. и който е одобрен от Комисията с решение N 21/02 от 13 февруари 2002 г. (6), както и на друг проект, обсъден неофициално с Комисията през 2003 г. Нито един от тези два проекта не е бил обаче реализиран и декретът, за който е изпратено уведомление през 2004 г., представлява тяхното преработване.
(17)
От предоставената от Белгия информация следва, че държавата е покривала, считано от 1 януари 2001 г. (7), разходите за тестове за СЕГ (т.е. разходите за вземане на проби и анализ). Считано от 1 януари 2002 г. разходите за тези тестове са били предварително финансирани от белгийската Служба за помощи и възстановяване (Bureau d’Intervention et de Restitution belge, наричана по-долу „BIRB“) в очакване на политическо решение за постоянна система на финансиране.
(18)
Вследствие на някои забележки, направени от службите на Комисията относно проекта на кралски декрет, за който тя бе уведомена (N 54/04), през май 2004 г. белгийските власти представиха нов проект на кралски декрет, в който се правеше опит да се отговори на забележките, формулирани от Комисията, и се предвиждаше система за заплащане на възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко говедо, което е изпратено за клане, считано от 1 януари 2003 г., и на което трябва да се извърши бърз тест за СЕГ. Белгийските власти заявиха, че тестовете, извършени и предварително финансирани през 2002 г., са били изцяло финансирани чрез непряка държавна помощ, т.е. чрез парафискални такси. От друга страна, белгийските власти посочиха, че сума в максимален размер до 40 EUR на тест е била финансирана, считано от 1 януари 2003 г., посредством парафискални такси. Белгийските власти представиха подробни таблици, описващи разходите за тестовете за СЕГ, считано от 2003 г., и прогноза за финансирането на тези тестове чрез парафискални такси и възнаграждения за услуги. Белгийските власти посочиха, че датите, предвидени за въвеждане на схемата на финансиране, са били 1 юли 2004 г. за възнагражденията за услуги и 1 януари 2005 г. за парафискалните такси.
(19)
Тъй като в проекта на кралски декрет, за който беше изпратено уведомление, се посочва, че вече е отпусната помощ и са събирани такси от 1 януари 2002 г., на 19 юли 2004 г. мярката бе регистрирана като мярка, за която не е изпратено уведомление, под номер NN 45/04. Що се отнася до уведомлението, заведено под номер N 54/04, то бе оттеглено от Белгия.
(20)
От информацията, представена от Белгия през 2004 г., следва, че основната цел е била да се извърши предварително финансиране на тестовете, чиято стойност е трябвало да бъде възстановена по-късно, като идеята е била част от сумата на таксите да се насочи за възстановяване на разходите за предварително финансираните тестове.
(21)
В писмото си от 16 септември 2004 г. белгийските власти говорят за нов проект на кралски декрет, в който идеята за възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо се запазва занапред. Цялата сума, посочена в този нов проект на кралски декрет, беше предназначена да послужи за финансиране на тестовете за СЕГ на говедата, които ще бъдат заклани след влизането в сила на този проект. Възстановяването на сумите над 40 EUR, разрешени от Насоките на Общността за държавна помощ за тестове за ТСЕ, мъртви животни и отпадъци от кланици (8) от 24 декември 2002 г. (наричани по-долу „Насоките за ТСE“), които са били предварително финансирани след 1 януари 2003 г., щеше да бъде предмет на друг проект, който да бъде представен на Комисията и да има за цел възстановяването на тези предварително финансирани суми. Този кралски декрет е приет на 15 октомври 2004 г. (9) и е влязъл в сила на 1 декември 2004 г.
(22)
Съгласно информацията, предоставена от белгийските власти, общият размер на предварително финансираните разходи над максимума от 40 EUR за периода от 1 януари 2003 г. (10) до 30 юни 2004 г. възлиза на 15 237 646 EUR. Според белгийските власти максималният размер от 40 EUR е спазван, считано от 30 юни 2004 г. (11)
(23)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. белгийските власти представиха два формуляра с обобщена информация в съответствие с член 19 от Регламент (ЕО) № 1/2004 на Комисията от 23 декември 2003 г. за прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавните помощи за малки и средни предприятия, които произвеждат, преработват и търгуват със селскостопански продукти (12).
(24)
Тези две мерки са предмет на две освобождавания под номера XA 53/04 и XA 54/04. Както е посочено в точка 19 и следващите от решението за откриване на официална процедура по разследване, освободената мярка под номер ХА 53/04 включва предварителното финансиране на тестовете за СЕГ (13) с максимален интензитет на помощта 40 EUR на тест и е въведена на 1 януари 2003 г. Правното основание на тази мярка е Законът от 27 декември 2002 г. относно общия бюджет на разходите за 2003 г. Освободената мярка под номер ХА 54/04 предвижда максимален интензитет на помощта 33,38 EUR на тест и е въведена на 15 октомври 2004 г. Тази мярка за помощ е с неопределен срок. Нейното правно основание е Законът от 27 декември 2003 г. относно общия бюджет на разходите за 2004 г.
(25)
В същото писмо от 16 септември 2004 г. и в отговор на въпросите, поставени от службите на Комисията, белгийските власти посочиха, че лабораториите, избрани за извършване на тестовете, трябва да отговарят на много стриктни условия, за да извършват въпросните анализи.
(26)
Скоро след писмата от 14 май 2004 г. и 16 септември 2004 г. белгийските власти изпратиха уведомление за два проекта на кралски декрети относно финансирането на дейностите на Федералната агенция за безопасност на храните в хранителната верига (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, наричана по-долу „AFSCA“). Тези мерки са имали за цел въвеждането на такса и на възнаграждение за услуга за дейностите на AFSCA. Те са предмет на Решение C(2005) 4203 от 9 ноември 2005 г. относно държавни помощи N 9/05 и N 10/05 (наричано по-долу „Решението N 9/05 и N 10/05“), посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване. Тези мерки са приети с кралски декрет от 10 ноември 2005 г., определящ таксите, посочени в член 4 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (14), както и с кралски декрет от 10 ноември 2005 г. за възнагражденията за услуги, посочени в член 5 от Закона от 9 декември 2004 г. относно финансирането на AFSCA (15). Тези два кралски декрета са влезли в сила на 1 януари 2006 г. Кралският декрет за таксите предвижда отмяна на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., цитиран в съображение 21.
(27)
По-конкретно кралският декрет относно възнагражденията за услуги предвижда задължението кланиците да плащат възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR за всяко тествано говедо или еднокопитно животно. Кралският декрет относно таксите предвижда, от своя страна, финансиране на част от тестовете за СЕГ и е възложен за изпълнение на различните сектори. Общата стойност на теста за СЕГ е 44,08 EUR, от които 12 EUR за вземане на проба (които се финансират в рамките на 10,70 EUR от кланицата по силата на кралския декрет относно възнагражденията за услуги и 1,30 EUR от таксата) и 32,08 EUR, които се финансират от таксата, като стойността се плаща пряко на лабораториите от AFSCA. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията заключи, че финансирането на AFSCA от възнагражденията за услуги не представлява държавна помощ, че финансирането на общите проверки на случаен принцип от фиксираните такси не представлява държавна помощ, че финансирането на част от разходите за тестовете за СЕГ чрез таксите е съвместима държавна помощ и че финансирането на разходите за други тестове/проверки, свързани с производството/предлагането на пазара, е съвместима държавна помощ.
(28)
През декември 2006 г. Комисията изпрати нови въпроси на Белгия относно случая NN 45/04. Тези въпроси бяха свързани по-специално с възстановяването на сумите, изплатени като предварително финансиране след 1 януари 2003 г.
(29)
В отговора си от 22 февруари 2007 г. белгийските власти заявиха, че искат да извършат пълно възстановяване на всички разходи, свързани с анализите за СЕГ, в течение на период от 15 години. На практика посредством новата система за финансиране на AFSCA е създадена система за солидарно възстановяване. Считано от 1 януари 2006 г., всеки оператор заплаща вноска на AFSCA и част от тази такса отива за възстановяване на минали разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система.
2.2. Съдържание на жалбите, подадени срещу проекта на кралски декрет за ТСЕ
(30)
Според жалбите във връзка с проекта на кралски декрет за ТСЕ таксата се прилага към всички видове животни, заклани в белгийските кланици, и ще се налага и на вносните продукти. Един жалбоподател твърди, че значителен процент от животните, заклани в белгийските кланици, идва от други държави-членки. Според жалбоподателите таксата представлява дискриминация по отношение на внасяните животни, тъй като тези приходи се използват за възстановяване на разходите за тестове за СЕГ, извършвани на белгийските говеда.
2.3. Съмнения, изразени от Комисията в рамките на откриването на официална процедура по разследване
(31)
Като предварителна стъпка е необходимо да се уточни, че откриването на официалната процедура по разследване се отнася до помощта за финансиране на диагностиката на ТСЕ по животните в Белгия, считано от 1 януари 2001 г., и до механизмите за финансиране на тази помощ, с изключение на помощта, одобрена с решение на Комисията поради съвместимостта ѝ с вътрешния пазар. Конкретно това означава, че помощта, одобрена с Решението N 9/05 и N 10/05 (която се отнася до таксите и възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA) няма да бъде оценявана по отношение на съвместимостта ѝ с разпоредбите в областта на държавната помощ, приложими към момента на отпускане на помощта. Настоящото решение се отнася следователно само до помощта за финансиране на тестовете за СЕГ през периода 2001-2006 г. и до нейната система за финансиране, тъй като помощта за тестовете за СЕГ през този период е била предварително финансирана и защото това предварително финансиране е предмет на възстановяване в течение на няколко години.
(32)
С оглед на повече яснота следва да се напомни терминологичната разлика между възнаграждение за услуга и такса: от една страна има дължими суми или възнаграждения за услуги, които покриват разходите за предоставена услуга. В настоящия случай те възлизат на 10,70 EUR и се налагат, считано от 1 декември 2004 г., въз основа на кралския декрет за ТСЕ и след това въз основа на кралския декрет за възнагражденията за услуги, предназначени за финансиране на AFSCA. От друга страна има налози или такси, които се налагат въз основа на кралския декрет от 10 ноември 2005 г., събират се от AFSCA и се дължат от стопанските единици, разположени на белгийска територия и разпределени в 7 сектора (вж. съображение 29 от Решението N 9/05 и N 10/05).
(33)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията установи, че мерките за помощ в полза на финансирането на тестове за СЕГ се финансират и са били финансирани в Белгия чрез субсидии и система за парафискални тежести, състоящи се едновременно от възнаграждения за услуги и от такси. Част от приходите от тези възнаграждения за услуги и такси се насочва, както се твърди, за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете.
(34)
Комисията изтъкна редица проблеми и посочи, че няма достатъчно информация, за да стигне до окончателна оценка на разглежданите мерки: първо, поставя се въпросът за наличие на предимство за получателите на услугите. Всъщност не е ясно дали възнагражденията за услуги за тестовете за СЕГ покриват частта от стойността на тестовете, която не е покрита от съвместима държавна помощ. Не бе известна нито точната стойност на тези тестове, нито източникът на допълнително финансиране, в случай че възнагражденията за услуги се окажат недостатъчни за покриване на общите разходи за тестовете за СЕГ. Не бе установено освен това дали условията, при които AFSCA е предоставяла услугите, са отговаряли на пазарните цени, по-специално поради факта, че белгийските власти не бяха посочили ясно, че подборът на лабораториите е бил извършен чрез открита и прозрачна процедура.
(35)
Второ, не беше ясен механизмът на налозите: по-специално, не бяха ясно определени получателите и вносителите и не беше изяснен механизмът на възстановяване на предварителното финансиране на разходите за тестовете за ТСЕ. Възникнаха допълнителни въпроси във връзка с условията, на които парафискалните такси трябва да отговарят, за да бъдат разглеждани като съответстващи на разпоредбите в областта на държавната помощ, по-специално относно изключването на вносните продукти от парафискалните такси, относно яснотата по въпроса дали изнасяните продукти са облагодетелствани от мярката за помощ, финансирана от таксите, и дали тежестите оказват въздействие върху цената на готовите продукти, доколкото същата се определя от измененията в предлагането и търсенето на свободния пазар.
3. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ БЕЛГИЯ
(36)
Мненията на Белгия в отговор на съмненията, изразени от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване, бяха получени от Комисията на 27 февруари 2009 г. Те могат да бъдат обобщени по следния начин:
3.1. Квалификация на финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ
(37)
На първо място, Белгия оспорва квалификацията като държавна помощ на финансирането на тестовете за СЕГ, направена от Комисията, поради задължителния характер на тези тестове. Всъщност Белгия твърди, че задължението за извършване на тестовете за СЕГ е възложено с Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (16), с оглед опазване на общественото здраве. В подкрепа на своята теза Белгия цитира две решения (17), в които Съдът на Европейския съюз е постановил, че разходите за проверките, извършени за опазване на общественото здраве, не могат да бъдат разглеждани като компенсация за предоставена услуга и че задължение на властите е да покрият тези разходи. Белгия признава, че въпросните решения се отнасят до свободното движение на стоки, а не до държавната помощ, но счита, че изложените съображения могат да бъдат приложени към областта на държавната помощ.
(38)
От друга страна, Белгия посочва, че тъй като Регламент (ЕО) № 999/2001 не изисква разходите за проверките да бъдат понесени от предприятията, всяка държава-членка може да избере „нормална“ система за финансиране на тестовете за СЕГ. Според Белгия критерият за избирателен характер на държавната помощ трябва следователно да се оценява по отношение на тази нормална система (18). За държавна помощ може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система, избрана от Белгия. Според Белгия Комисията, изглежда, счита, че е нормално разходите да бъдат понесени от земеделските производители, което обаче не следва от действащите разпоредби. Ако различни системи на финансиране на тестове за СЕГ могат да доведат до нарушаване на конкуренцията, това трябва според Белгия да се реши чрез хармонизиране на законодателствата (19), но съвсем не е проблем на държавна помощ. Белгия цитира също решението по делото GEMO (20), но счита, че това не променя нейния подход в конкретния случай. В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия повтаря, че не е съгласна с квалификацията на финансирането като държавна помощ, направена от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване. Въпреки това, в дух на сътрудничество, Белгия възприема логиката на Комисията, за да изясни въпросите, повдигнати в решението за откриване на официална процедура по разследване.
3.2. Квалификация на възнаграждението за услуга
(39)
Белгия счита, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо не следва да се счита за държавна помощ.
(40)
Според Белгия за държавна помощ може да става въпрос само когато се дава предимство в полза на едно или повече предприятия. Следователно в рамките на възнаграждението за услуга може да става въпрос за предимство само когато полученото предимство е по-голямо от изплатената сума. Ако част от тестовете за СЕГ се финансира от властите, окончателното предимство в полза на земеделския производител отговаря на стойността на теста след приспадане на изплатеното възнаграждение за услугата.
(41)
Белгия продължава тази линия на разсъждение, като твърди, че в случай на възстановяване това би означавало да се иска по-голямо общо плащане от страна на земеделския производител. В действителност, ако трябва да се възстанови цялата стойност на теста, това би означавало, че в крайна сметка към тази стойност се добавя сумата на възнаграждението за услугата, която е била вече изплатена.
(42)
Белгия подчертава, че в съдебната практика на Съда на Европейския съюз става въпрос за държавна помощ само когато приходите от таксите се използват в полза на специфична група и не облагодетелстват в еднаква степен всички, които са платили такса (21). В разглеждания случай възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е задължително за икономическите оператори, които участват в производството на говеждо месо. Сумата от 10,70 EUR, използвана за теста, не представлява икономическо предимство за тях и не може следователно да се счита за държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС.
(43)
Според Белгия Комисията е следвала подобна линия на разсъждение в Решението N 9/05 и N 10/05. Белгия посочва, че в това решение възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR не е било квалифицирано като държавна помощ (вж. съображение 98 от решението). Подобна е логиката в Решение N 21/02, където част от разходите за тестовете за СЕГ, финансирани частично от таксите на сектора, не са счетени за държавна помощ.
(44)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че възнаграждението за услуга се е изплащало от земеделския производител и се е отнасяло до част от стойността на тестовете за СЕГ. В отговор на въпроса на Комисията дали размерът на възнаграждението за услуга отговаря на действителната стойност на услугите, извършени от лабораториите, Белгия отговори, че възнаграждението се е отнасяло само до част от разходите за тестовете за СЕГ, както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Разсъжденията на Комисията в същото решение, изложени в съображения 61-66 и стигащи до заключението за равностойност на разходите за предоставените услуги и размера на възнагражденията за услуги, се отнасят до услуги, различни от тестовете за СЕГ. Белгия повтаря, че що се отнася до тестовете за СЕГ, в Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че услугата под формата на тестове за СЕГ наистина представлява държавна помощ, но че сумата на възнаграждението за услуга (т.е. 10,70 EUR) не представлява помощ и следва да бъде извадена от стойността на тестовете.
3.3. Липса на свръхкомпенсация и съответствие на цените на тестовете с пазарните цени
(45)
Белгия се позовава на точка 132 от Насоките на Общността за държавната помощ в сектора на земеделието и горското стопанство през 2007-2013 г. (22) (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г.“), където е посочено, че 40 EUR на тест представлява„към настоящия момент най-ниската цена, предлагана в Общността“. Считано от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR. Това показва според белгийските власти, че цените в Белгия съответстват на пазарните цени. В Решението N 9/05 и N 10/05 Комисията признава, че лабораториите са подбирани чрез открити, прозрачни и недискриминационни процедури и че не може да се приеме, че доставчиците на услуги (т.е. лабораториите) получават държавна помощ. Междувременно положението остана непроменено. От друга страна, белгийските власти в областта на конкуренцията извършват понастоящем разследване относно ценови картели между лабораториите в рамките на тестовете за СЕГ. Според белгийските власти това показва ясно, че те не искат по никакъв начин да се заплаща допълнителна цена на лабораториите. В писмото си от 16 октомври 2009 г. белгийските власти посочиха, че ще бъде проучено евентуално картелно споразумение за цените между лабораториите и че това разследване следва по принцип да приключи през първото тримесечие на 2010 г.
3.4. Такса върху вноса и износа
(46)
Белгийските власти посочват, че таксите и възнагражденията за услуги не са били никога прилагани към вноса и износа. Само предприятията, установени в Белгия, са длъжни да заплащат такса и само за говедата, заклани в Белгия и на възраст над 30 месеца, се плаща възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR.
(47)
Белгия подчертава, че Комисията е проучила вече тези мерки в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05 и е заключила, че таксите не са дискриминационни спрямо вносните или износните продукти и не противоречат на разпоредбите на Договора.
3.5. Липса на механизъм, чрез който кланиците да прехвърлят възнаграждението за услуга върху производителите или върху други участници на пазара
(48)
Белгийските власти посочват, че кланиците прехвърлят разходите за възнаграждения за услуги върху своите клиенти, както всяко нормално предприятие прехвърля направените разходи върху клиентите си. По този начин това прехвърляне се осъществява чрез нормалните пазарни механизми. От друга страна, фактът на отразяване на разходите за възнаграждението за услуга в отделна позиция във фактурите, издавани на производителите, представлява нормална практика. В това отношение Белгия цитира съображения 93 и 95 от Решението N 9/05 и N 10/05, където критериите, предвидени в точка 25 от Насоките за ТСE, се считат за изпълнени.
3.6. Квалификация на получателите като малки и средни предприятия (наричани по-долу „МСП“)
(49)
Белгия посочва, че всички земеделски производители в Белгия са МСП въз основа на следните обстоятелства: в тях работят по-малко от 250 лица, годишният им оборот не надвишава 40 милиона евро или общият годишен баланс не надвишава 27 милиона евро и 25 % или повече от предприятието не са собственост на друго предприятие или на други предприятия, които не са МСП.
3.7. Мнения относно съвместимостта на помощта през трите периода, определени в решението за откриване на официална процедура по разследване (2001-2003 г.; 2003-2007 г.; след 2007 г.)
(50)
Периодът от 1 януари 2001 г. до 1 януари 2003 г. не изисква особени мнения от страна на Белгия, тъй като самата Комисия е стигнала до заключение за вероятна съвместимост в съображение 80 от решението за откриване на официална процедура по разследване. Белгия посочва все пак, че помощта не е надвишавала 100 % от понесените разходи и е готова да представи допълнителна информация в това отношение, ако е необходимо.
(51)
Белгия изтъква обаче, че тази информация се предоставя само като допълнение, като се има предвид нейното първоначално становище, според което не може да става въпрос за държавна помощ в настоящия случай, тъй като право на Белгия е да избере как да финансира своите тестове за СЕГ.
(52)
Белгия посочва, че през периода от 1 януари 2003 г. до 1 януари 2007 г. не е изплащана помощ, надвишаваща 100 % от стойността на теста. Белгия се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, в което този въпрос е бил вече проучен.
(53)
Що се отнася до периода след 1 януари 2007 г., Белгия не е предоставяла помощ, надвишаваща 40 EUR, тъй като стойността на тестовете е била под 40 EUR.
(54)
В допълнение на своите мнения Белгия представя подробна хронология на мерките, предприети в рамките на финансирането на тестовете за СЕГ. Тъй като тези данни са включени в голямата си част в описателния раздел на настоящото решение, в настоящия раздел хронологията не се възпроизвежда изцяло. Някои елементи ще бъдат все пак представени и по-долу.
(55)
Хронологията на финансирането на тестовете за СЕГ може да бъде представена, както следва:
-
от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.: финансиране в пълен размер на тестовете от държавата,
-
от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.: предварително финансиране на тестовете от BIRB. Общият размер на предварителното финансиране от BIRB възлиза на 67 156 527,65 EUR,
-
от 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.: предварително финансиране от AFSCA,
-
от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.: възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г., към която е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен ѝ от държавата,
-
след 1 януари 2006 г.: финансиране чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо и такси, наложени на 7 различни сектора (23). Тези такси служат също за възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ, които са били предварително финансирани, считано от 1 януари 2002 г. Впоследствие възнаграждението за услуга е било индексирано на 11,07 EUR, считано от 1 януари 2008 г.
(56)
Цените на тестовете за СЕГ са, както следва:
(В евро)
Период
Общи разходи за тестовете (24)
Размер на възнаграждението за услуга
1.1.2001 г. - 31.1.2001 г.
111,81
/
1.2.2001 г.-31.3.2001 г.
89,50
/
1.4.2001 г.-31.12.2001 г.
64,71
/
1.1.2002 г.-15.3.2002 г.
64,74
/
16.3.2002 г.-31.12.2003 г.
63,45
/
1.1.2004 г.-15.1.2004 г.
63,42
/
16.1.2004 г.-30.6.2004 г.
53,88
/
1.7.2004 г.-30.11.2004 г.
43,44
/
1.12.2004 г.-31.12.2004 г.
43,44
10,70
1.1.2005 г.-30.6.2005 г.
43,47
10,70
1.7.2005 г.-31.12.2005 г.
38,62
10,70
1.1.2006 г.-30.9.2006 г.
40,35
10,70
1.10.2006 г.-31.12.2006 г.
39,32
10,70
1.1.2007 г.-31.12.2007 г.
39,35
10,70
1.1.2008 г.-31.12.2008 г.
39,38
11,07
3.8. Отговори на допълнителните въпроси, поставени от Комисията
(57)
В писмото си от 16 октомври 2009 г. Белгия внесе редица уточнения в отговор на въпросите, поставени от Комисията на 24 юли 2009 г. вследствие на мненията, представени от Белгия. На първо място, Белгия потвърди своето становище, според което държавите-членки не са длъжни да изискват от икономическите оператори да покриват разходите за тестовете за СЕГ. Тъй като става въпрос за разходи за опазване на общественото здраве, разходите за проверките, наложени от публичните власти, не могат да бъдат разглеждани като насрещна престация за предоставена услуга и да бъдат наложени на икономическите оператори. Независимо от това, в интерес на сътрудничеството, Белгия предпочита да отговори на въпросите на Комисията, възприемайки логиката на решението за откриване на официална процедура по разследване.
(58)
Относно частта на финансирането от Общността Белгия потвърди, че то действително е включено в съобщените по-рано числени данни.
(59)
След това Белгия посочи, че що се отнася до финансирането през периода от 30 юни 2004 г. до 31 декември 2005 г., то е било извършено от AFSCA от източниците на финансиране, с които последната е разполагала и които е получила от предишните организации, на чиято база е основана. През този период не е имало парафискални такси.
(60)
Комисията бе поставила въпроси относно връзката между сумата от 15 237 646 EUR с тази от 67 156 527,65 EUR, посочена в мненията на Белгия (вж. съображение 55). Белгия отговори, че сумата от 15 237 646 EUR е включена изцяло в тази от 67 156 527,65 EUR. От друга страна, белгийските власти проявиха готовност да направят изчисления за проверка на точността на посочената сума.
(61)
Относно възнагражденията за услуги Белгия посочи, че те са били за сметка на земеделските производители и не могат да представляват държавна помощ. Белгия се позовава в това отношение на Решението N 9/05 и N 10/05, в което е посочено, че само 33,38 EUR от общата цена, възлизаща на 44,08 EUR, представляват държавна помощ. Сумата от 10,70 EUR не представлява помощ и затова е била извадена от цената на теста при оценката на съвместимостта с максималния интензитет от 40 EUR на тест.
(62)
За всеки случай Белгия твърди, че единствената разлика със системата, одобрена от Комисията в Решението N 9/05 и N 10/05, е индексирането на размера на възнаграждението за услуга, който от 10,70 EUR е станал 11,07 EUR.
(63)
В писмото си от 1 декември 2009 г. Белгия коригира числените данни, представени по-рано относно броя на извършените тестове. Тя посочи, че тези числени данни заменят дадените по-рано в писмата преди и след решението за откриване на официална процедура по разследване.
(64)
Тези изменения се основават на факта, че отчетеният по-рано брой на взетите проби е бил погрешен. Всъщност първите изчисления са се основавали на теоретичния брой от 3 проби на час, докато в действителност на място са били вземани 12 проби на час. Това увеличение на броя на тестовете на час е довело до по-ниска стойност на всяко вземане на проба, което се е отразило и на общата стойност на един тест, тъй като в стойността на тестовете влиза почасова ставка, която се оказва намалена поради по-големия брой вземания на проби за един час. Освен това общият брой на закланите животни през 2003 и 2004 година бе по-малък в сравнение с числените данни, представени по-рано. Числените данни, посочени в писмото на Белгия от 1 декември 2009 г., са данните за броя на говедата, заклани за консумация от човека, които са съобщени на Комисията за 2003 и 2004 година.
(В евро)
2003 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
февруари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
март
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
април
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
май
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юни
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
юли
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
август
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
септември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
октомври
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
ноември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
декември
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(В евро)
2004 г.
Лабораторни разходи
Почасова ставка: ветеринари
Разходи за вземане на проба
Разходи за тестов комплект
Общо разходи
Интервенция
над 40 EUR/тест
1-15 януари
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 януари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
февруари
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
март
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
април
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
май
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юни
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
юли
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
август
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
септември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
октомври
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
ноември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
декември
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Въз основа на таблицата, дадена към съображение 64, Белгия заключи, че, считано от 1 юли 2004 г., общите разходи за тестовете за СЕГ са под 40 EUR.
(66)
На това основание белгийските власти предоставиха също корекция на таблицата, предоставена преди откриването на официалната процедура по разследване и поместена в съображение 25 от решението за откриване. Последните представени числени данни са реални цифри, а не прогнози, както е било преди това. От тази информация следва, че общият размер на предварителното финансиране възлиза не на 15 237 789,90 EUR, каквато е била първоначалната прогноза, а на 6 619 810,74 EUR.
Период
Цена на теста (EUR)
Брой на тестовете
Общо (EUR)
1.1.2003 г.-
15.1.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
373 550
14 942 015,90
Стойност на теста 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Общо
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004 г.-
30.6.2004 г.
Непряка държавна помощ
40,00
160 551
6 422 043,10
Такси
22,02
160 551
860 286,19
Общо
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003 г.-
30.6.2004 г.
Общ предварително финансиран бюджет над максималната сума от 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Белгия посочва също, че ако разследването на белгийските власти в областта на конкуренцията установи, че цените на тестовете за СЕГ, извършвани от лабораториите, са били завишени в резултат на евентуално неправомерно картелно споразумение между лабораториите, тя поема задължението да възстанови надплатената част от цената, ако е необходимо и чрез започване на съдебни процедури пред компетентните съдилища.
(68)
В писмото си от 6 април 2011 г. белгийските власти потвърдиха, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR е било предназначено само за заплащане на теста за СЕГ от получателя, който действително се е ползвал от него в този момент, а не служи за възстановяване на предварителното финансиране на извършени преди това тестове за СЕГ.
(69)
В същото писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че общият размер на предварителното финансиране от BIRB е 67 156 527,65 EUR. AFSCA е възстановила част от тази сума, както следва:
Възстановени от AFSCA:
2005 г.
4 477 102 EUR
2006 г.
4 477 102 EUR
2007 г.
Няма възстановяване (удължаването на срока е поискано и получено при плащане на лихви)
2008 г.
194 901 EUR (лихви върху отложеното възстановяване)
От 2008 г. насетне
Без възстановяване на BIRB - Рамков закон от 22.12.2008 г.
Остават за възстановяване
58 202 323 EUR
(70)
Белгия посочи, че правителството е решило да спре възстановяването на предварителното финансиране на BIRB, така че получените суми ще бъдат включени в положителното салдо на AFSCA. Това салдо следва да се разглежда като възстановяване на разходите за тестовете за СЕГ.
(71)
Относно заплащането от производителя на разходите за тестовете за СЕГ Белгия потвърди, че няма специален режим, задължаващ кланиците да фактурират на производителя сумата на възнаграждението за услуга за теста за СЕГ, но че това се прави по тяхна инициатива. Белгия представи няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че фактурирането на сумата на възнаграждението за услуга е направено като отделна позиция във фактурите. Става въпрос за документ за покупка, който кланицата издава на производителя и в който сумата на възнаграждението за услуга е извадена от общата сума, платима от кланицата на производителя за покупката на животното. Според Белгия това е доказателство, че производителят е този, който в крайна сметка заплаща теста за СЕГ на AFSCA.
(72)
В последното си писмо от 25 май 2011 г. белгийските власти посочиха, че размерите на помощта могат да бъдат предмет на кумулативно прилагане на минималната помощ, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 1860/2004 на Комисията от 6 октомври 2004 г. относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО спрямо минималните помощи в секторите на земеделието и рибарството (25), и на съвместимата помощ от 40 EUR на тест за периода, през който регламентът е бил в сила.
4. МНЕНИЯ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ
(73)
В рамките на настоящата процедура Комисията не получи мнения от трети заинтересовани страни.
5. ОЦЕНКА
5.1. Преценка на наличието на помощ
(74)
Като предварителна стъпка Белгия посочи в мненията си относно решението за откриване на официална процедура по разследване, че според нея разходите за тестовете за СЕГ са финансирани от държавите-членки поради задължителния им характер и че няма общностна разпоредба, която да изисква разходите за проверките да се поемат от предприятията. От друга страна, Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. и практиката на Комисията ясно сочат, че различните равнища на разходите за тестовете може да предизвикат нарушаване на конкуренцията и че повечето държави предоставят помощ за покриване на цената на тестовете, следователно е необходимо регламентиране на интензитета, с цел да бъде ограничено нарушаването на конкуренцията, предизвикано от тази помощ. По-специално в Насоките за ТСE е ясно посочено, че помощта, предоставяна от държавите, създава рискове от нарушаване на конкуренцията. В точка 24 от Насоките за ТСE например се определя, че „считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителните изследвания за СЕГ, извършвани при говеда, заклани за консумация от хората, общият размер на пряката и непряката публична помощ, включително плащанията от Общността, не може да надхвърля общо 40 EUR на тест. Задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или националното законодателство.“ Тези насоки бяха представени на държавите-членки, които бяха призовани да предприемат подходящи мерки и да приведат своите режими в съответствие с тези насоки. Освен това в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. квалификацията на тестовете за СЕГ като държавна помощ е изложена в точка 132, буква е) и следващите. От друга страна е важно да се подчертае, че Решението N 9/05 и N 10/05, където част от финансирането на тестовете за СЕГ е квалифицирано като помощ, не бе обжалвано от белгийските власти, което косвено означава, че белгийските власти са приели тази квалификация на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ.
(75)
От гореизложеното може да се направи изводът, че оспорването от страна на Белгия на квалификацията на помощта за финансирането на тестовете за СЕГ като държавна помощ поради задължителния характер на тези тестове е неоснователно, като се имат предвид приложимите и прилагани от дълги години разпоредби.
(76)
Следователно Комисията разглежда въпросните мерки в светлината на член 107 от ДФЕС. Член 107, параграф 1 от ДФЕС предвижда, че с изключение на дерогациите, предвидени от Договора, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.
(77)
За да попадне дадена мярка в обхвата на приложение на член 107, параграф 1 от ДФЕС, трябва да са изпълнени едновременно следните четири условия: 1. мярката трябва да е финансирана от държавата или чрез използване на държавни ресурси и да може да бъде приписана на държавата; 2. трябва да се отнася избирателно за определени предприятия или производствени сектори; 3. трябва да осигурява икономическо предимство на предприятията получатели; 4. трябва да засяга търговията в рамките на Съюза и да нарушава или да заплашва да наруши конкуренцията.
(78)
В следващите съображения тези четири критерия ще бъдат приложени към мерките, които биха могли да представляват държавна помощ.
(79)
Както е посочено в съображение 55, за финансиране на разходите за тестовете за СЕГ са използвани различни системи на финансиране. В рамките на проучването на критерия за наличие на държавни ресурси, настоящото решение разграничава различните начини на финансиране на тестовете за СЕГ.
5.1.1. Наличие на държавни ресурси
5.1.1.1. От 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г.
(80)
През периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2001 г. разходите за тестовете за СЕГ са били финансирани изцяло от държавата. Няма съмнение, ч в този случай става въпрос за финансиране чрез използване на държавни ресурси.
5.1.1.2. От 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г.
(81)
През следващия период, т.е. от 1 януари 2002 г. до 30 юни 2004 г., тестовете са били предварително финансирани от BIRB, в очакване на структурно решение за финансирането на тестовете. BIRB е държавна федерална структура с юридическа правосубектност, създадена след преобразуване на предишната Белгийска служба за икономика и земеделие (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) и отдел „Земеделие“ на предишната Централна служба за квоти и лицензи (Office Central des Contingents et Licences, OCCL). Това е парадържавна агенция от категория В, подчинена на министъра на земеделието и средните класи. BIRB е разплащателна агенция, одобрена в рамките на общата селскостопанска политика и финансирана от ФЕОГА (26). Тя може освен това да бъде натоварвана със задачи, произтичащи от селскостопанската политика на федералното правителство или на регионалните правителства. За да може да балансира своя административен бюджет, BIRB разполага с държавна субсидия, вписана в бюджета на нейните правомощия за надзор на федерално равнище (Service public fédéral Économie) (Държавна федерална служба „Икономика“), и с някои собствени приходи (приходи от някои възнаграждения за услуги и от ограничени инвестиции). С оглед на гореизложеното финансирането чрез използване на BIRB представлява финансиране от държавни ресурси.
5.1.1.3. От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г.
(82)
От 1 юли 2004 г. до 30 ноември 2004 г. тестовете са били предварително финансирани от AFSCA. Според съществуващите тогава законодателни разпоредби (т.е. основно Закона от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA (27) AFSCA се финансира по-специално от различни приходи, като дължими суми, такси и възнаграждения за услуги, административни глоби, случайни приходи, дарения, завещания и пр. (28) AFSCA е държавна структура с юридическа правосубектност, класифицирана в категория А, предвидена от Закона от 16 март 1954 г. относно контрола на някои органи от обществен интерес (29). От изложените съображения следва, че финансиранията, предоставени от AFSCA, представляват държавни ресурси и че отпускането им се решава от публичните власти, тъй като AFSCA е подчинена йерархично на министъра, отговарящ за общественото здраве.
5.1.1.4. От 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(83)
Що се отнася до периода от 1 декември 2004 г. (дата на влизане в сила на кралския декрет от 15 октомври 2004 г.) до 31 декември 2005 г. (дата на влизане в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г.), тестовете за СЕГ са били финансирани чрез възнаграждение за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо, към което е добавено финансиране от AFSCA от резервите на последната и от подлежащия на възстановяване аванс, предоставен на агенцията от държавата.
(84)
Частичното финансиране, осъществено от AFSCA и произхождащо от нейните собствени средства, представлява държавен ресурс (вж. съображение 82).
(85)
Що се отнася до това, дали възнагражденията за услуги представляват държавни ресурси, може да става дума за държавни ресурси, ако се окаже, че възнагражденията за услуги не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В действителност, ако няма съответствие между стойността на предоставената услуга и възнаграждението за услугата, излишъкът представлява държавен ресурс, с който може да разполага държавната структура, на която е изплатено това възнаграждение. Ето защо е важно да се провери дали възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и дали те са били определяни на базата на пазарната цена (вж. съображение 54 от решението за откриване на официална процедура по разследване). Този въпрос е обсъден по-долу при разглеждането на понятието за предимство.
5.1.1.5. След 1 януари 2006 г.
(86)
Що се отнася до периода след влизането в сила на кралските декрети от 10 ноември 2005 г., т.е. до периода, започнал на 1 януари 2006 г., следва да се проучи дали възнагражденията за услуги и таксите, определени от тези декрети, представляват държавни ресурси. Този въпрос бе вече проучен в рамките на Решението N 9/05 и N 10/05. В съображение 44 от него бе посочено, че по принцип таксите представляват държавни ресурси и че възнагражденията за услуги може да представляват държавни ресурси, ако се окаже, че тези възнаграждения не покриват изцяло действителната стойност на услугите, която имат за цел да възстановят. В случая с тестовете за СЕГ същите са финансирани отчасти чрез възнаграждения за услуги и отчасти - чрез такси. В Решението N 9/05 и N 10/05 се заключава, че финансирането на част от стойността на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява държавна помощ и че финансирането посредством такси е съвместима държавна помощ. Както е посочено в съображение 34 от решението за откриване на официална процедура по разследване, помощта, одобрена с решение на Комисията, не е предмет на настоящото решение и следователно няма да бъде проучвана отново тук.
(87)
От друга страна, в светлината на информацията, предоставена от Белгия след откриването на официалната процедура по разследване, се оказа, че приходите от таксите са били отчасти използвани през 2005 г. и 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ, надвишаващо 40 EUR през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г. Това обаче не беше посочено в Решението N 9/05 и N 10/05. Следователно част от таксите е служила за финансиране на тестовете за СЕГ, извършени през периода от 1 януари 2003 г. до 1 декември 2004 г., като целта е била да бъдат възстановени солидарно от земеделските производители предварително финансираните разходи за задължителните тестове за СЕГ над максималния размер от 40 EUR.
(88)
Насочването на част от приходите от тези такси за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не променя по никакъв начин квалификацията им като държавни ресурси, дадена в Решението N 9/05 и N 10/05.
5.1.2. Избирателно предимство за дадено предприятие
(89)
При разследването за наличие на предимство е важно да се направи разлика между мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, от една страна, и мерките, финансирани чрез възнаграждения за услуги, от друга страна.
(90)
Относно мерките, финансирани чрез държавни ресурси, включително такси, Комисията винаги е считала (30), че ако държавата финансира разходите за задължителните проверки, свързани с производството или пускането на пазара на продукти, това следва да се разглежда като избирателно предимство за предприятията (31). В действителност държавата е облекчила тежести, които обикновено са включени в бюджета на дадено предприятие. От гореизложеното може да се заключи, че земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на тестове за СЕГ по силата на действащото през разглеждания период законодателство, осъществяват стопанска дейност и са се възползвали от държавна помощ чрез финансирането на тестовете за СЕГ от държавата, считано от 1 януари 2001 г.
(91)
Доводите, изложени от Белгия (вж. съображение 37 и следващите), че финансирането на тестовете за СЕГ е наложено с цел опазване на общественото здраве и че държавата-членка е тази, която избира нормалната система за финансиране на тестовете за СЕГ, не могат да бъдат приети поради основанията, посочени в съображение 74. В по-специфичния контекст на оценката на избирателността, Белгия изтъква довода, че за избирателност може да се говори само когато някои сектори или предприятия са облагодетелствани от специално третиране спрямо нормалната система. Фактът, че са налице разлики между отделните държави-членки относно финансирането на тестовете за СЕГ и че това може да доведе до нарушаване на конкуренцията, според Белгия не е въпрос на държавна помощ, а на хармонизиране на законодателствата.
(92)
Този довод обаче не може да бъде приет. Както е посочено в Решението N 9/05 и N 10/05, критерият за избирателност е изпълнен, когато предимството се дава само на някои предприятия или на даден сектор на дейност. В конкретния случай, на национално равнище финансирането на тестовете за СЕГ от държавата облагодетелства само един определен сектор, а именно сектора за отглеждане на животни, подлагани на тестове за СЕГ. На общностно равнище финансирането на тестовете за СЕГ в полза на белгийските предприятия от държавата или посредством държавни ресурси дава на тези предприятия предимство спрямо техните конкуренти от други държави, в които финансирането на задължителните тестове за СЕГ не се поема от държавата, нито от държавни ресурси. В преамбюла към Насоките за ТСE (точки 8 и 9) ясно е посочено, че извършваното хармонизиране, задължаващо сектора да покрие разходите, е бавно и че Комисията е решила поради това да поясни и да измени своята политика в областта на държавната помощ по отношение на разходите, породени от тестовете за СЕГ. Точка 24 от Насоките за ТСE определя от своя страна, че задължението за извършване на изследвания може да се основава на общностното или на националното законодателство. В тази точка е посочено ясно, че няма общностно хармонизиране по отношение на задължението за извършване на тестовете, което ще рече, че това може да доведе и до избирателна помощ, поставяща в по-благоприятно положение предприятията в определена държава-членка. В заключение, мерките, финансирани посредством използване на държавни ресурси, в това число такси, дават избирателно предимство на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти от говеда, подложени задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство, тъй като намаляват разходите на тези получатели. Тези предимства не се предоставят чрез преки плащания, а чрез поемане на разходите за тестовете за СЕГ от страна на публичните власти, заплащащи пряко стойността на тестовете на лабораториите, които ги извършват по искане на кланиците и фактурират разходите на AFSCA.
(93)
Относно мерките за помощ, финансирани чрез възнаграждения за услуги, е важно да се провери дали чрез тези възнаграждения се предоставя предимство. Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване (в съображения 61 и 62), може да става дума за предимство само ако тези възнаграждения за услуги са по-малки от реалните разходи за услугите, действително предоставени от AFSCA на икономическите оператори. Важно е също да се провери дали таксите представляват плащания за услугите на AFSCA, действително предоставени на предприятията. По-конкретно, въпросът е да се разбере дали е било дадено предимство на кланиците и производителите, които са платили възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо през периода от 1 декември 2004 г. до 31 декември 2005 г., и дали същите действително са се възползвали от услугите, предоставяни от AFSCA.
(94)
Белгийските власти посочиха в отговора си на решението за откриване на официална процедура по разследване, че възнаграждението за услуга в размер на 10,70 EUR на тествано говедо е било единственият източник за финансиране на AFSCA за покриване на разходите за тестовете за СЕГ, с изключение на резервите на AFSCA и подлежащия на възстановяване аванс, предоставен от държавата. Заплащането на възнаграждението за услуга се извършва от кланиците. Белгийските власти заявиха, че кланиците не са били правно задължени да фактурират сумата на възнаграждението за услуга на своите клиенти, но че практиката на кланиците е да фактурират разхода за възнаграждението за услуга на производителите като отделна позиция. Това бе доказано от Белгия чрез няколко примера на фактури, откъдето се вижда ясно, че кланиците фактурират на производителите сумата на възнаграждението за услуга като отделна позиция. Според Белгия не е необходимо формално регламентиране на начина, по който кланиците прехвърлят на производителите или на други евентуални получатели на услугите изплащаното от тях възнаграждение за услуга, тъй като този разход се фактурира на производителите подобно на други разходи, възникващи при клането и фактурирани на производителите.
(95)
От гореизложеното може следователно да се заключи, че съмнението, изразено при откриването на официална процедура по разследване в съображение 44, че таксата за кланиците е значително по-висока, отколкото за други получатели на услугата, бе разсеяно от представената от Белгия информация относно фактурирането на производителите на това възнаграждение за услуга.
(96)
Колкото до въпроса дали цената на тестовете за СЕГ е пазарната цена, Белгия заяви пред Комисията, първо, че от юли 2005 г. цените, предлагани от AFSCA, са под 40 EUR, докато в Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. се посочва 40 EUR като най-ниската цена, предлагана в Общността по същото време. Това показва, че цените съответстват на цените, практикувани другаде в Европа през определения период. Второ, Белгия отговори на решението за откриване на официална процедура по разследване, че положението е същото, като положението, разглеждано в Решението N 9/05 и N 10/05, което заключи, че определянето на доставчиците на услуги е извършено чрез прозрачни и недискриминационни процедури (вж. съображение 82 от Решението N 9/05 и N 10/05). Трето, Комисията взема предвид поетия от Белгия ангажимент да предприеме всички възможни правни мерки, за да бъдат възстановени надплатените суми за цените на тестовете, в случай че разследванията на белгийските власти, отговарящи за конкуренцията, установят неправомерно картелно споразумение между лабораториите, което е довело до завишаване на цените на тестовете. Въз основа на тези съображения Комисията заключи, че възнагражденията за услуги не могат да се разглеждат като държавни ресурси, тъй като възнагражденията за услуги, изплатени на AFSCA за тестовете за СЕГ, представляват плащания за услугите на AFSCA, които действително са предоставени на предприятията, и са били определяни на базата на пазарната цена.
(97)
Може да се заключи, в съответствие с Решението N 9/05 и N 10/05, че чрез възнаграждението за услуга не е предоставено предимство нито на кланиците, нито на производителите, тъй като то представлява заплащане за услуга, от която се е ползвал дължащия възнаграждението, и тъй като цената на теста е определена на базата на пазарната цена. Това заключение позволява също да се заключи, че липсва финансиране чрез използването на държавни ресурси, тъй като цената на теста съответства на пазарната цена.
5.1.3. Нарушаване на конкуренцията и последици за търговията в Съюза
(98)
По отношение на останалите условия за прилагане на член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката може да окаже въздействие върху позицията на Белгия в този сектор (32). Тъй като белгийските предприятия действат на силно конкурентен международен пазар, мярката нарушава или има опасност да наруши конкуренцията (33) и засяга търговията между държавите-членки.
5.1.4. Заключения относно характера на „помощ“ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(99)
В светлината на гореизложеното Комисията смята, че финансирането на тестовете за СЕГ чрез използване на такси и други държавни ресурси, като посочените по-горе, е предимство, финансирано от държавни ресурси. Това предимство нарушава или заплашва да наруши конкуренцията, като поставя в по-благоприятно положение определени предприятия и производства, щом като може да засегне търговията между държави-членки. Предимството се предоставя на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Следователно Комисията заключава, че тези мерки попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС. От друга страна, онази част от тестовете за СЕГ, които се финансират от възнаграждения за услуги, не представляват помощ, тъй като изплащащите възнаграждението за услуга получават услуги, доставени на пазарна цена.
5.2. Неправомерност на помощта
(100)
След 1 януари 2001 г. белгийските власти не са уведомили Комисията по смисъла на член 108, параграф 3 от ДФЕС относно мерките за помощ, състоящи се във финансирането на тестовете за СЕГ. Помощта, попадаща в приложното поле на Регламент (ЕО) № 1/2004, е освободена от задължението за уведомяване, ако спазва условията, предвидени в същия регламент. Следователно ако не са спазени посочените условия, тя е неправомерна.
5.3. Финансиране на помощта
(101)
По отношение на държавната помощ, финансирана частично чрез парафискална такса, тоест чрез таксата, Комисията трябва да проучи финансираните чрез помощта дейности, както и финансирането на самата помощ. В действителност евентуалната несъвместимост на финансирането на дадена държавна помощ с вътрешния пазар би направила несъвместима и самата помощ, дори и когато отпускането на помощта е в съответствие с приложимите правила за конкуренцията.
(102)
Според постоянната съдебна практика таксите не попадат в приложното поле на разпоредбите на ДФЕС относно държавната помощ, освен ако те не представляват начин на финансиране на мярка за помощ, така че да бъдат неразделна част от тази мярка (34). За да може дадена такса или част от такса да се счита за неразделна част от мярка за помощ, непременно трябва да има задължителна връзка между предназначението на таксата и това на помощта съгласно приложимата национална правна уредба, в смисъл че приходите от таксата задължително се насочват за финансиране на помощта (35). Ако такава връзка съществува, приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта (36) и следователно върху оценката на съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар (37).
(103)
Необходимо е следователно да се проучи дали таксата, събирана от 1 юли 2004 г., отговаря на критериите, изложени в съображение 102, като се държи сметка за правните инструменти, приложими през различните периоди. Финансираната помощ е била предмет на освобождаване, но това освобождаване не включва системата на финансиране на помощта, така че трябва да се провери правомерността на системата на финансиране през целия разглеждан период.
5.3.1. От 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
(104)
През този период помощта е предварително финансирана от AFSCA и чрез възнаграждения за услуги по силата на кралския декрет от 15 октомври 2004 г. (последните не са обаче част от настоящия раздел, тъй като не става въпрос за помощ - вж. съображение 97). Следва да се провери дали системата на финансиране е неразделна част от мярката за помощ. От действащото законодателство не следва, че има задължителна връзка в предназначението между начина на финансиране на AFSCA и финансирането на тестовете за СЕГ, нито че приходите от таксата са насочвани непременно за финансиране на помощта. В действителност Законът от 4 февруари 2000 г. относно създаването на AFSCA предвижда различни източници на финансиране на AFSCA (вж. съображение 82). Освен това не може да се заключи, че приходите от таксата влияят пряко върху размера на помощта, тъй като тестовете са финансирани едновременно от възнагражденията за услуги и от AFSCA за надплатената сума. Следователно размерът на помощта, изплатена от AFSCA, варира в зависимост от цената на тестовете, а не в зависимост от таксите, плащани на AFSCA. В заключение, няма задължителна връзка в предназначението между приходите от таксите и възстановяването на предварителното финансиране.
5.3.2. След 1 януари 2006 г.
(105)
Считано от тази дата въпросът за таксите е уреден с кралския декрет относно таксите за финансиране на AFSCA. С Решението N 9/05 и N 10/05 беше проучена системата на финансиране посредством такси и беше достигнато до заключението, че начинът на финансиране на част от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, не дискриминира вносните или износните продукти и не противоречи на разпоредбите на Договора (38). Както е посочено в съображение 31, настоящото решение не се отнася до мерките, които са одобрени по-рано. Независимо от това, тъй като Белгия посочи, че част от таксите е служила, считано от 1 януари 2006 г., за възстановяване на предварителното финансиране на предходните тестове за СЕГ, Комисията е в правото си да проучи системата на финансиране, доколкото таксите финансират възстановяването на предварителното финансиране на тестовете за СЕГ.
(106)
Белгия посочи, че системата на финансиране не се е променила, с изключение на индексирането на възнаграждението за услуга. Единственият променен елемент е използването на приходите от такси за възстановяване на предварителното финансиране на разходите за СЕГ през 2006 г.
(107)
Колкото до въпроса дали това финансиране е неразделна част от мярката за помощ, отговорът е отрицателен. Насочването на таксите след 2006 г. за възстановяване на предварителното финансиране на тестовете не е повлияло на размера на отпуснатата помощ. Освен това белгийските власти посочиха, че системата на възстановяване е система за солидарно възстановяване, при която всеки оператор заплаща вноска на AFSCA, като една част от тази такса отива за възстановяването на миналите разходи, свързани с предварителното финансиране на тестовете за СЕГ. Всички действащи оператори, които са държали говеда през разглеждания период, участват също във финансирането на тази система, но те не са единствените, които плащат такси. Следователно Комисията заключава, че финансирането на помощта не е неразделна част от разглежданата мярка за помощ.
5.4. Оценка на съвместимостта на мерките за помощ
(108)
Когато помощта представлява държавна помощ и попада в приложното поле на член 107, параграф 1 от ДФЕС, целесъобразно е да се проучи дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар по силата на член 107, параграфи 2 и 3 от ДФЕС.
(109)
С оглед на разглежданата мярка може да е приложим само член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който предвижда, че като съвместими с вътрешния пазар могат да се приемат помощите, които имат за цел да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.
(110)
По силата на точка 23.3 от Насоките на Общността за държавната помощ в земеделския сектор (39) за периода 2000-2006 г. (наричани по-долу „Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г.“) и на Известието на Комисията за определяне на приложимите правила при оценка на незаконосъобразната държавна помощ (40) всяка неправомерна помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (41) трябва да се оценява в съответствие с правилата и насоките, действащи към момента на предоставяне на помощта. През 2002 г. Комисията прие Насоките за ТСE. Тези Насоки бяха в сила от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2006 г. (42) В точка 44 от Насоките за ТСE се определя, че с изключение на случаите, отнасящи се по-специално до тестовете за СЕГ, неправомерната помощ по смисъла на член 1, буква е) от Регламент (ЕО) № 659/1999 ще бъде проучвана в съответствие с правилата и насоките, приложими към момента на предоставяне на помощта. Тъй като помощта е била предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2005 г., Насоките за ТСE представляват подходящата рамка за проучването на тази помощ.
(111)
В съответствие с точка 194, буква в) от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г., Комисията няма да прилага вече Насоките за ТСE, считано от 1 януари 2007 г., освен за неправомерната помощ, определена в точка 43 и следващите от Насоките за ТСE.
(112)
В зависимост от приложимостта на различните правни разпоредби могат да бъдат обособени два периода.
5.4.1. Период от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г.: приложимост на точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., на които се позовава точка 45 от Насоките за ТСE
(113)
Точка 45 от Насоките за ТСE предвижда, че относно неправомерната държавна помощ, имаща за цел да покрие разходите, свързани с тестовете за СЕГ, и отпусната преди датата на влизане в сила на Насоките за ТСE (т.е. 1 януари 2003 г.), Комисията ще оценява съвместимостта на тази помощ в съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г. и със своята практика от 2001 г. насетне да приема такава помощ в размер до 100 %.
(114)
В съответствие с точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., за да бъде разглеждана като съвместима:
-
мярката трябва да се вписва в рамките на съответна програма на общностно, национално или регионално равнище за предотвратяване, надзор или ликвидиране на въпросната болест (точка 11.4.2),
-
мярката трябва да бъде насочена към предотвратяване или обезщетение, или към комбинация от двете (точка 11.4.3),
-
мярката трябва да бъде съвместима както с целите, така и със специфичните разпоредби, предвидени от ветеринарното и фитосанитарното законодателство на Общността (точка 11.4.4),
-
интензитетът на помощта не следва да превишава 100 % от приемливите разходи (точка 11.4.5).
Когато помощта се предоставя в рамките на общностни и/или национални, и/или регионални схеми за помощ, Комисията ще изисква да се представи доказателство, че няма риск от прекомерни обезщетения поради евентуално натрупване на мерки, предвидени от няколко схеми за помощ. Когато дадена общностна помощ бъде одобрена, трябва да се посочат датата и данните на съответното решение на Комисията.
(115)
По отношение на първите три условия още решението за откриване на официална процедура по разследване заключи, че те са изпълнени (вж. съображение 80 на посоченото решение за откриване). Белгийските власти потвърдиха впрочем този подход в своите мнения относно решението за откриване на официална процедура по разследване. В действителност СЕГ е заразна болест и представлява заплаха за здравето на човека. Става въпрос за болест по животните, чието първично огнище трябва да бъде обявено пряко пред Комисията и пред другите държави-членки (43). Целта на мярката за помощ е да се бори срещу СЕГ чрез изследване на закланите и на мъртвите животни. Компенсацията на разходите, понесени от земеделските производители, трябва да гарантира, че мерките се прилагат ефективно. Всички мерки се вземат в съответствие с общностното право или са препоръчани от него (44).
(116)
По отношение на четвъртото условие информацията, предоставена от Белгия, посочва финансиране на тестове за СЕГ в размер, вариращ през този период от 111,81 EUR до 63,45 EUR (вж. съображение 56). Тези разходи включват лабораторния анализ, разходите за вземане на проби от ветеринар и стойността на тестовия комплект. Комисията счита, че тези разходи са в съответствие с посочените в точка 11.4.5 от Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., които наред с другите, посочват като действителни разходи санитарния контрол, тестовете и други мерки за диагностика.
(117)
В заключение помощта, предоставена през периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г., е съвместима.
5.4.2. Период от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2005 г.: приложимост на точка 21 и следващите от Насоките за ТСE
(118)
В съответствие с точка 23 от Насоките за ТСE Комисията реши да продължи да разрешава помощи, които покриват до 100 % от разходите, свързани с тестовете за СЕГ, съгласно принципите, изложени в точка 11.4 от Насоките за земеделския сектор 2007-2013 г. (вж. съображение 114).
(119)
Освен това съгласно Насоките за ТСE трябва да са изпълнени и следните условия:
-
считано от 1 януари 2003 г., по отношение на задължителното изследване за СЕГ на говедата, заклани за консумация от човека, помощта, в това число плащанията от Общността, не може на надвишава 40 EUR на тест (вж. точка 24 от Насоките за ТСE),
-
държавната помощ за покриване на разходите за тестове за СЕГ се изплаща на оператора на мястото, където трябва да се вземат проби за тестовете. Ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на помощта се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE).
(120)
Както е посочено в съображения 115 и 116, четирите условия, съдържащи се в Насоките за земеделския сектор 2000-2006 г., са изпълнени.
(121)
Във връзка с условието, отнасящо се до максималния размер от 40 EUR на тест, Комисията отбелязва, че този максимален размер е бил надвишен през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Според информацията, предоставена от Белгия, общата сума на това надвишаване през този период е възлизала на 6 619 810,74 EUR. Считано от 1 юли 2004 г. общите разходи за теста са над 40 EUR (вж. съображение 64). Белгийските власти посочиха, че тези суми включват националните плащания и плащанията от Общността (вж. съображение 58).
(122)
Относно условието, че помощта трябва да се изплаща на оператора на мястото, където се вземат проби за тестовете, и че ако помощта се изплаща на лабораториите, трябва да се докаже, че цялата сума на държавната помощ се предоставя на оператора (точка 25 от Насоките за ТСE), Комисията заключи, че това условие е изпълнено.
(123)
Както е посочено в решението за откриване на официална процедура по разследване, белгийските власти заявиха, че разходите за тестовете за СЕГ се изплащат пряко на лабораториите. Операторите не трябва да плащат никакви лабораторни разходи за тестовете за СЕГ, извършвани на говедата. Тази оценка съответства на това, което беше решено за аналогичната система в Решението N 9/05 и N 10/05 (съображение 95). Както вече бе посочено, единственият разход, прехвърлен върху производителите, е този за възнаграждението за услуга (вж. съображение 93 и следващите), но тази част от финансирането на теста за СЕГ не представлява помощ. Следователно на оператора се предоставя целият размер на помощта.
5.4.3. След 1 януари 2006 г.
(124)
Относно периода след 1 януари 2006 г. Комисията се позовава на Решението N 9/05 и N 10/05, тъй като настоящото решение няма за цел да се връща към помощта, одобрена в посоченото решение.
5.4.4. Заключение
(125)
В заключение, помощта, предоставена за финансирането на тестовете за СЕГ, която надвишава размера от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. и чиято обща сума възлиза на 6 619 810,74 EUR, е несъвместима с вътрешния пазар.
5.5. Възстановяване на предварително финансирания бюджет
(126)
Както бе посочено по-горе, тестовете са били финансирани чрез държавни ресурси за сумата над максимума от 40 EUR на тест през периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г.
(127)
Белгия реши да извърши възстановяване на тази надплатена сума посредством таксите, събирани за финансирането на AFSCA след 1 януари 2006 г., което първоначално беше разсрочено за период от 15 години, но изоставено по-късно. Според белгийските власти причината за този общ подход е трудността да се осъществи на практика възстановяване поотделно от операторите, тъй като някои от тях са починали или са прекратили дейността си.
(128)
В последващо писмо от 6 април 2011 г. белгийските власти посочиха, че през периода 2005-2006 г. AFSCA е предприела възстановяване посредством средства на AFSCA.
(129)
Предложената система на възстановяване не съответства обаче на изискванията в областта на възстановяването на неправомерна и несъвместима помощ. В действителност, според съдебната практика възстановяването има за цел да възстанови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на съответната помощ. Целта за възстановяване на предходното състояние е постигната, когато неправомерната и несъвместимата с вътрешния пазар помощ бъде възстановена от получателя и последният загуби предимството, от което се е ползвал на пазара спрямо своите конкуренти, като по този начин се възстанови положението преди изплащането на помощта (45). Помощта, която трябва да се възстанови, включва лихви с подходящ процент, фиксиран от Комисията; лихвата е дължима от датата, на която неправомерната помощ е била на разположение на получателя, до датата на нейното възстановяване (46). В съответствие с Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 г. за прилагането на Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на Европейската общност (47) лихвите се изчисляват с натрупване, което в случая не е така. Освен това член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 предвижда, че съответната държава-членка трябва да предприеме всички необходими стъпки за незабавното и ефективно изпълнение на решението на Комисията. Възстановяването, както то е предложено и частично осъществено от Белгия, не отговаря на гореизложените изисквания и не може да се счита за възстановяване по смисъла на член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999.
6. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(130)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством възнаграждения за услуги не представлява помощ.
(131)
Комисията заключава, че финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ по силата на действащото законодателство. Тази помощ е съвместима за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г. Тя е несъвместима за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. Несъвместимата част на помощта се състои от сумата, надхвърляща 40 EUR на тест, и се оценява от Белгия на 6 619 810,74 EUR.
(132)
Комисията констатира, че Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г. Считано от 1 януари 2003 г. помощта е била в обхвата на регламент за освобождаване, но тъй като условията на този регламент за освобождаване не са били изпълнени, помощта е неправомерна.
(133)
Неправомерната и несъвместимата помощ, надвишаваща максимума от 40 EUR на тест, трябва да бъде възстановена, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Мерките, финансирани посредством възнаграждения за услуги, не представляват помощ.
2. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ за периода от 1 януари 2001 г. до 31 декември 2002 г. и за периода от 1 юли 2004 г. до 31 декември 2005 г.
3. Финансирането на тестовете за СЕГ посредством използване на държавни ресурси за периода от 1 януари 2003 г. до 30 юни 2004 г. представлява помощ, съвместима с вътрешния пазар, в полза на земеделските производители, кланиците и другите субекти, които преработват, обработват, продават или пускат на пазара продукти, произхождащи от говеда и подлагани задължително на изследване за СЕГ, за сумите под 40 EUR на тест. Сумите над 40 EUR на тест са несъвместими с вътрешния пазар и трябва да бъдат възстановени, с изключение на помощта, предоставена на конкретни проекти, които към момента на предоставяне на тази помощ са изпълнявали всички условия, определени в приложимия регламент de minimis.
4. Белгия неправомерно е привела в действие помощта за финансирането на тестовете за СЕГ в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС през периода от 1 януари 2001 г. до 30 юни 2004 г.
Член 2
1. Белгия предприема необходимите мерки за възстановяване от получателите на неправомерната и несъвместимата помощ, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
2. Помощта, която следва да се възстанови, включва лихви, изчислени от датата, на която помощта е била предоставена на получателите, до датата на нейното възстановяване.
3. Лихвите се изчисляват с натрупване в съответствие с разпоредбите на глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Възстановяването се извършва незабавно и в съответствие с процедурите, предвидени от националното законодателство, при условие че те позволяват незабавното и ефективно изпълнение на настоящото решение.
Член 3
Възстановяването на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, се извършва незабавно и ефективно.
Белгия осигурява изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца от датата, на която е уведомена за него.
Член 4
1. В срок от два месеца от датата на уведомлението за настоящото решение Белгия предоставя на Комисията следната информация:
а)
списък на получателите на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4, и общия размер на помощта, получена от всеки от тях;
б)
общата сума (главница и лихви), подлежаща на възстановяване от получателите;
в)
подробно описание на вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение;
г)
документи, доказващи, че на получателите е наредено да възстановят помощта.
2. Белгия уведомява Комисията за напредъка, постигнат вследствие на предприетите национални мерки за изпълнение на настоящото решение, до пълното възстановяване на помощта, посочена в член 1, параграфи 3 и 4.
3. След изтичане на двумесечния срок, посочен в параграф 1, при обикновено искане от страна на Комисията Белгия предава доклад относно вече предприетите или планираните мерки за спазване на настоящото решение. Този доклад предоставя също подробна информация относно сумите на помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателите.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Кралство Белгия.
Съставено в Брюксел на 27 юли 2011 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. július 27.)
a szarvasmarhaféléket érintő fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) szűrővizsgálatának finanszírozásához Belgium által nyújtott állami támogatásról (C 44/08 (ex NN 45/04) állami támogatás)
(az értesítés a C(2011) 5457. számú dokumentummal történt)
(Csak a francia és holland nyelvű szöveg hiteles)
(2011/678/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),
miután felkérte az érintetteket, hogy tegyék meg észrevételeiket az említett cikkel összhangban (2),
mivel:
1. ELJÁRÁS
(1)
A 2004 januárjában és februárjában kapott panaszokat követően a Bizottság előzetes vizsgálatot folytatott a Belgium által nyújtott, a szarvasmarhaféléket érintő fertőző szivacsos agyvelőbántalmak szűrővizsgálatai (a továbbiakban: „BSE-vizsgálatok”) költségeinek fedezését célzó támogatással kapcsolatban.
(2)
A panaszok nyomán a Bizottság 2004. január 27-én levelet küldött a belga hatóságoknak, amelyben információkat kért a szóban forgó intézkedésről. Ezzel egyidőben a belga hatóságok az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: „EUMSZ”) 108. cikkének (3) bekezdésével összhangban értesítést küldtek az állatokat érintő fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) szűrővizsgálatai finanszírozásához biztosított támogatási intézkedésről (2004. január 23-án kelt, 2004. január 28-án iktatott levélben), és amely N 54/04 számon bejegyzésre került.
(3)
A belga hatóságok 2004. február 6-án és 2004. május 14-én kelt, 2004. február 11-én, illetve 2004. május 19-én iktatott levelekben írásos információkat bocsátottak a Bizottság rendelkezésére.
(4)
2004. július 19-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Belgiumot, hogy az intézkedés NN 45/04 számon bekerült a nem bejelentett támogatások nyilvántartásába, mivel kiderült, hogy a források egy részét már folyósították.
(5)
2004. szeptember 1-jén informális találkozóra került sor a belga hatóságok és a Bizottság szolgálatai között.
(6)
A belga hatóságok 2004. szeptember 16-án és 2007. február 22-én kelt, 2004. szeptember 20-án, illetve 2007. február 22-én iktatott levelekben kiegészítő információkat bocsátottak rendelkezésre.
(7)
2008. november 26-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta Belgiumot arról, hogy a szóban forgó intézkedés tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárás megindításáról határozott. A határozat közzétételre került az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). A Bizottság felkérte az érintett feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó intézkedéssel kapcsolatban.
(8)
2008. december 19-én kelt, 2008. december 26-án iktatott levelében Belgium a válaszadásra rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérte. Ezt a hosszabbítást 2009. január 13-i levélben megkapta. Belgium 2009. február 25-én kelt, 2009. március 6-án iktatott levelében benyújtotta megjegyzéseit.
(9)
A Bizottság érdekelt felektől nem kapott észrevételeket.
(10)
2009. július 17-én kelt levelében a Bizottság kiegészítő kérdéseket tett fel Belgiumnak a Belgium által továbbított észrevételekkel kapcsolatban. 2009. szeptember 4-én kelt, 2009. szeptember 8-án iktatott levelében Belgium a válaszadásra rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérte. Belgium válasza 2009. október 16-án kelt, 2009. október 20-án iktatott levélben érkezett be a Bizottsághoz.
(11)
A belga hatóságok és a Bizottság szolgálatai között két találkozóra került sor, 2009. október 2-án, valamint 2009. október 30-án.
(12)
E találkozókat követően Belgium 2009. december 14-én kelt, 2009. december 16-án iktatott levélben kiegészítő információkat küldött. A belga versenyhatóságok által a laboratóriumok közötti esetleges kartell ügyében egyidejűleg folytatott kiegészítő vizsgálatokat követően Belgium a határidő meghosszabbítására vonatkozó kérelmet nyújtott be 2010. január 21-én, 2010. szeptember 29-én és 2011. január 17-én. A Bizottság hozzájárult ezekhez a határidő-meghosszabbításokhoz.
(13)
A Bizottság 2011. február 22-én egy utolsó tájékoztatáskérő levelet küldött, amelyre a belga hatóságok 2011. április 6-án válaszoltak. A Bizottság a belga versenyhatóságok által végzett vizsgálat eredményére várva további határidő-hosszabbítást engedélyezett Belgiumnak a válaszadásra.
(14)
A belga hatóságok 2011. május 19-én kelt, 2011. május 25-én iktatott levélben válaszoltak.
2. LEÍRÁS
2.1. Előzmények (4)
(15)
2004 januárjában a Bizottsághoz panasz érkezet egy királyi rendelettervezet kapcsán, amelynek a célja egy járulék jellegű adó bevezetése lett volna a BSE-vizsgálatok finanszírozására.
(16)
E panasz nyomán a Bizottság szolgálatai magyarázatot kértek a belga hatóságoktól. E tájékoztatáskérésre a belga hatóságok jelezték, hogy 2001. január 1-jétől kezdődően a BSE-vizsgálatok kötelezőek voltak a 30 hónapnál idősebb szarvasmarhafélék, valamint a 24 hónapnál idősebb, kényszervágásnak alávetett szarvasmarhafélék esetében (5). Értesítést küldtek egy királyi rendelettervezetről is, amelynek tárgya az állatok TSE-szűrővizsgálatainak finanszírozása volt (a továbbiakban: „TSE királyi rendelet”). Ez a királyi rendelettervezet N 54/04 számon került nyilvántartásba. A belga hatóságok jelezték, hogy ez az új királyi rendelettervezet a Belgium által 2001-ben bejelentett és a 2002. február 13-i N 21/02 bizottsági határozattal (6) jóváhagyott királyi rendelettervezet, valamint a Bizottsággal 2003-ban nem hivatalosan megtárgyalt másik tervezet módosítása. E két tervezet közül ugyanakkor egyik sem került végrehajtásra, és a 2004-ben bejelentett rendelet ezek átdolgozása.
(17)
A Belgium által benyújtott információkból kitűnik, hogy 2001. január 1-jétől kezdődően (7) az Államkincstár állta a BSE-vizsgálatok költségeit (azaz a mintavétel és az analízis költségeit). 2002. január 1-jétől kezdődően e vizsgálatok költségeit a Bureau d’Intervention et de Restitution belge (belga támogatásnyújtási és visszatérítési hivatal, a továbbiakban: „BIRB”) előfinanszírozta, az alkalmazandó finanszírozási rendszerre vonatkozó politikai döntésre várva.
(18)
A Bizottság szolgálatai által a bejelentett királyi rendelettervezet (N 54/04) tárgyában tett bizonyos észrevételek nyomán a belga hatóságok 2004 májusában egy új királyi rendelettervezetet nyújtottak be, amely megkísérelt választ adni a Bizottság által megfogalmazott észrevételekre, és amely a 2003. január 1-jétől kezdődően vágásra beérkezett és BSE-gyorstesztnek alávetendő szarvasmarhafélék után egyedenként 10,70 EUR díjazási rendszert írt elő. A belga hatóságok utaltak arra, hogy a 2002 során végrehajtott és előfinanszírozott vizsgálatokat teljes mértékben közvetett állami támogatásokból, azaz járulék jellegű adókból finanszírozták. A belga hatóságok jelezték továbbá, hogy 2003. január 1-jétől kezdődően vizsgálatonként legfeljebb 40 EUR összeget finanszíroztak járulék jellegű adókból. A belga hatóságok részletes táblázatokat bocsátottak rendelkezésre, amelyekben feltüntették a BSE-vizsgálatok költségét 2003-tól kezdve, valamint az e vizsgálatok járulék jellegű adókból és díjakból történő finanszírozására vonatkozó előrejelzést. A belga hatóságok jelezték, hogy a finanszírozási program bevezetésének tervezett dátuma a díjak esetében 2004. július 1., a járulék jellegű adók esetében pedig 2005. január 1.
(19)
Mivel a bejelentett királyi rendelettervezetből az derül ki, hogy a támogatásokat már odaítélték és az adókat beszedték 2002. január 1-jétől kezdődően, ezért az intézkedés 2004. július 19-én NN 45/04 számon a nem bejelentett támogatások között került nyilvántartásba, Belgium pedig visszavonta az N 54/04 számon bejegyzett értesítést.
(20)
A Belgium által 2004-ben benyújtott információkból következik, hogy az általános szándék a vizsgálatok előfinanszírozásának működtetése volt, amely vizsgálatok összegét utólag kellett megtéríteni, abból a célból, hogy a a hozzájárulások egy részét az előfinanszírozott vizsgálatok költségeinek visszatérítésére fordítsák.
(21)
2004. szeptember 16-án kelt levelükben a belga hatóságok egy új királyi rendelettervezetről számoltak be, amelyben a jövőre vonatkozóan fenntartották a minden egyes vizsgált szarvasmarhaféle utáni 10,70 EUR díjat. Ebben az új királyi rendelettervezetben feltüntetett összeg teljes mértékben a tervezet hatálybalépésétől kezdődően levágott szarvasmarhák BSE-vizsgálatainak finanszírozására szolgálna. A TSE-vizsgálatokra, az elhullott állatokra és a vágóhídi hulladékra nyújtott állami támogatásokról szóló, 2002. december 24-i közösségi iránymutatásokban (8) (a továbbiakban: „TSE-iránymutatások”) engedélyezett 40 EUR-t meghaladó, és 2003. január 1-je után előfinanszírozott összegek visszatérítése egy másik, a Bizottságnak benyújtandó tervezet tárgyát képezné, amely az előfinanszírozási összegek visszatérítéséről szól. Ezt a királyi rendeletet 2004. október 15-én fogadták el (9), és 2004. december 1-jén lépett hatályba.
(22)
A belga hatóságok által rendelkezésre bocsátott információk szerint a 2003. január 1. (10) és 2004. június 30-a közötti időszakban a 40 EUR maximális összeg felett előfinanszírozott költségek összesen 15 237 646 EUR-t tettek ki. A belga hatóságok szerint 2004. június 30-tól kezdődően betartották a 40 EUR maximális összegre vonatkozó előírást (11).
(23)
Ugyanezen 2004. szeptember 16-i levelükben a belga hatóságok két adatlapot is rendelkezésre bocsátottak az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (12) 19. cikkével összhangban.
(24)
Ez a két intézkedés az XA 53/04 és az XA 54/04 számon nyilvántartott két mentesség tárgyát képezi. A hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat 19. és azt követő pontjaiban jelzetteknek megfelelően az XA 53/04 szám alatt mentességet élvező intézkedés BSE-vizsgálatok előfinaszírozásáról (13) szól vizsgálatonként legfeljebb 40 EUR támogatási intenzitással, és 2003. január 1-jén került végrehajtásra. Ennek az intézkedésnek a 2003-as költségvetésről szóló, 2002. december 27-i törvény képezi a jogi alapját. Az XA 54/04 szám alatt mentességet élvező intézkedés vizsgálatonként 33,38 EUR maximális támogatási intenzitást ír elő, és ez az intézkedés 2004. október 15-én került végrehajtásra. Ez a támogatási intézkedés határozatlan időtartamú támogatás. Az intézkedés jogi alapját a 2004-es költségvetésről szóló 2003. december 27-i törvény képezi.
(25)
Ugyanezen, 2004. szeptember 16-án kelt levelükben és a Bizottság szolgálatai által feltett kérdésekre válaszul a belga hatóságok jelezték, hogy a vizsgálatok végrehajtására kiválasztott laboratóriumoknak a szóban forgó analízisek elvégzésére igen pontosan meghatározott feltételeknek kellett megfelelniük.
(26)
Nem sokkal a 2004. május 14-i és 2004. szeptember 16-i leveleket követően a belga hatóságok két királyi rendelettervezetet jelentettek be, amelyek az élelmiszer-biztonsági hatóság (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, a továbbiakban: „AFSCA”) tevékenységének finanszírozásáról szóltak. Ezek az intézkedések az AFSCA tevékenységét fedező hozzájárulás és díjak bevezetését szolgálták. Ezek az intézkedések a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban említett, az N 9/05 és az N 10/05 állami támogatásokról szóló, 2005. november 9-i C(2005)4203 határozat tárgyát képezik. Ezeket az intézkedéseket az AFSCA finanszírozásáról szóló 2004. december 9-i törvény 4. cikkében előírt hozzájárulások meghatározásáról szóló, 2005. november 10-i királyi rendelettel (14), valamint az AFSCA finanszírozásáról szóló 2004. december 9-i törvény 5. cikkében előírt hozzájárulásokról szóló, 2005. december 10. királyi rendelettel (15) fogadták el. Ez a két királyi rendelet 2006. január 1-jén lépett hatályba. A hozzájárulásokról szóló királyi rendelet előírja a (21) preambulumbekezdésben hivatkozott 2004. október 15-i királyi rendelet hatályon kívül helyezését.
(27)
Ezen belül a díjakról szóló királyi rendelet a vágóhidak részére 10,70 EUR díj fizetésére vonatkozó kötelezettséget ír elő minden vizsgált szarvasmarhaféle vagy egypatás állat után. A hozzájárulásokról szóló királyi rendelet pedig a BSE-vizsgálatok egy részének finanszírozásáról, és annak különböző ágazatokra való terheléséről rendelkezik. A BSE-vizsgálatok teljes költsége 44,08 EUR, amelyből 12 EUR a mintavétel (amelyet 10,70 EUR erejéig a vágóhíd finanszíroz a díjakról szóló királyi rendelet értelmében, 1,30 EUR-t pedig a hozzájárulás fedez), a fennmaradó 32,08 EUR-t pedig a hozzájárulás fedezi, és azt közvetlenül az AFSCA-laboratóriumoknak kell megfizetni. N 9/05 és N 10/05 határozatában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az AFSCA díjakkal történő finanszírozása nem minősül állami támogatásnak, hogy a véletlenszerű globális ellenőrzések finanszírozása általány-hozzájárulásokból nem minősül állami támogatásnak, hogy a BSE-vizsgálatok költségei egy részének finanszírozása hozzájárulások segítségével összeegyeztethető állami támogatás, valamint hogy a termeléshez/forgalomba hozatalhoz kapcsolódó egyéb vizsgálatok/ellenőrzések költségeinek finanszírozása összeegyeztethető állami támogatás.
(28)
2006 decemberében a Bizottság újabb kérdéseket küldött Belgiumnak az NN 45/04 üggyel kapcsolatosan. Ezek a kérdések különösen a 2003. január 1-jétől kezdődően előfinanszírozás címén folyósított összegek visszatérítésére vonatkoznak.
(29)
2007. február 22-én kelt válaszukban a belga hatóságok jelezték, hogy a BSE-vizsgálatokhoz kapcsolódó összes kiadás globális visszatérítését kívánják bevezetni 15 éves időtartamra. A gyakorlatban egy szolidarizált visszatérítési rendszert állítottak fel az AFSCA új finanszírozási rendszerén keresztül. 2006. január 1-jétől kezdődően minden gazdasági szereplő járulékot fizet az AFSCA számára, és ennek a hozzájárulásnak egy része a BSE-vizsgálatok előfinanszírozásához kapcsolódó múltbeli költségek visszatérítésére szolgál. Minden olyan gazdasági szereplő, aki az érintett időszakban szarvasmarhaféléket tartott, egyenlő módon járul hozzá ehhez a rendszerhez.
2.2. A TSE királyi rendelettervezettel szemben felvetett panaszok tartalma
(30)
A TSE királyi rendelettervezetet érintő panaszok szerint a hozzájárulást a belgiumi vágóhidakon levágott minden állattípusra alkalmazzák, és azt az importált termékekre is kiterjesztenék. Az egyik panaszos megerősítette, hogy a belgiumi vágóhidakon levágott állatok jelentős százaléka más tagállamokból származik. A panaszosok szerint a hozzájárulás hátrányos megkülönböztetést okoz az importált állatok tekintetében, mivel a belőlük származó bevételek is szolgálnak a belgiumi szarvasmarhaféléken végzett BSE-vizsgálatok költségeinek visszatérítésére.
2.3. A hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásakor a Bizottság által felvetett kételyek
(31)
Elöljáróban szükséges annak pontosítása, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitása a Belgiumban 2001. január 1-jétől kezdve az állatokon végzett TSE-szűrővizsgálatok finanszírozásához nyújtott támogatást, valamint e támogatások finanszírozására szolgáló mechanizmusokat érinti, azon támogatások kivételével, amelyeket azoknak a belső piaccal való összeegyeztethetősége okán bizottsági határozatban jóváhagytak. Ez pontosabban azt jelenti, hogy az N 9/05 és az N 10/05 határozattal (amelyek az AFSCA finanszírozására szolgáló hozzájárulásokkal és díjakkal foglalkoznak) jóváhagyott támogatások nem kerülnek értékelésre a támogatás nyújtásának pillanatában alkalmazandó, állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal való összeegyeztethetőség szempontjából. E határozat következésképpen csak a 2001-2006-os időszakban a BSE-vizsgálatok finanszírozására szolgáló támogatásokkal, valamint azok finanszírozási rendszerével foglalkozik, mivel az ebben az időszakban lefolytatott BSE-vizsgálatok előfinanszírozással történtek, és ez az előfinanszírozás több éven keresztül elosztva kerül visszatérítésre.
(32)
Az egyértelműség érdekében szükséges felidézni a díj és hozzájárulás közötti terminológiai eltérést: vannak egyrészről a jogok vagy díjak, amelyek valamely nyújtott szolgáltatás költségeit fedezik. Ebben az esetben ezek összege 10,70 EUR, és ezeket 2004. december 1-jét követően levonták a TSE királyi rendelet alapján, majd ezt követően az AFSCA finanszírozására szolgáló díjakról szóló királyi rendelet alapján. Másrészről vannak az illetékek és hozzájárulások, amelyeket a 2005. november 10-i királyi rendelet alapján vontak le, azokat az AFSCA szedte be, és amelyeket a Belgium területén található és 7 ágazatra kiterjedő gazdaságoknak kell megfizetniük (lásd az N 9/05 és az N 10/05 határozat (29) preambulumbekezdését).
(33)
A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban megállapította, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása javára hozott támogatási intézkedéseket Belgiumban szubvenció, valamint díjakból és hozzájárulásokból álló járulékszerű kötelezettségek rendszere által finanszírozták és finanszírozzák. Az e díjakból és hozzájárulásokból származó bevételek egy részét érinthette a vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítése.
(34)
A Bizottság számos problémát kiemelt és jelezte, hogy további információkra lenne szüksége a szóban forgó intézkedése végleges értékelésének befejezéséhez: elsőként, kérdések merülnek fel azzal kapcsolatban, hogy élveztek-e előnyt a szolgáltatások kedvezményezettjei. Valójában nem volt világos, hogy a BSE-vizsgálatok díjai fedezték-e vizsgálatok költségének azon részét, amelyet nem fedezett összeegyeztethető állami támogatás. E vizsgálatok pontos költsége nem ismert, sem a kiegészítő finanszírozás forrása azokban az esetekben, ahol a díjak nem voltak elegendőek a BSE-vizsgálatok teljes költségének fedezésére. Nem került megállapításra továbbá az sem, hogy a feltételek, amelyek mellett az AFSCA a szolgáltatásokat nyújtotta, megfeleltek-e a piaci árnak, különös tekintettel arra, hogy a belga hatóságok nem jelezték világosan, hogy a laboratóriumok kiválasztása nyílt és átlátható eljárás keretében történt-e.
(35)
Másodsorban nem világos az illetékek mechanizmusa: különös tekintettel arra, hogy a kedvezményezettek és a hozzájárulók nem voltak egyértelműen meghatározva, valamint a BSE-vizsgálatok költségei előfinanszírozásának visszatérítési mechanizmusa sem volt világos. További kérdések merültek fel azon feltételekkel kapcsolatban, amelyeket a járulék jellegű adóknak teljesíteniük kell ahhoz, hogy az állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összeegyeztethetőek legyenek, különös tekintettel az importált termékek járulék jellegű adók alóli kivonására, annak tekintetében, hogy az exportált termékek profitáltak-e az adókból finanszírozott támogatási intézkedésből, valamint a díjak hatással voltak-e a végtermékek árára, tekintve, hogy azt a szabad piacon a kínálat és a kereslet körében bekövetkező változások határozzák meg.
3. A BELGIUM ÁLTAL ELŐTERJESZTETT ÉSZREVÉTELEK
(36)
A Bizottság által a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban felvetett kételyekre válaszul Belgium által előterjesztett észrevételek 2009. február 27-én érkeztek be a Bizottsághoz. Ezek az észrevételek az alábbiak szerint foglalhatók össze:
3.1. A BSE-vizsgálatok finanszírozásának állami támogatásként való minősítése
(37)
Belgium azonnal kétségbe vonta a BSE-vizsgálatok finanszírozásának a Bizottság által állami támogatássá minősítését e vizsgálatok kötelező jellege okán. Belgium fenntartja azt az álláspontot, hogy a BSE-vizsgálatok elvégzését az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) írja elő a közegészség védelme érdekében. Álláspontja alátámasztására Belgium két ítéletre hivatkozik (17), ahol a Bíróság azt az ítéletet hozta, hogy a közegészség védelmében végrehajtott ellenőrzések költségei nem tekinthetők az adott szolgáltatás kompenzációjaként, és a hatóság feladata, hogy maga viselje ezeket a költségeket. Belgium tisztában van vele, hogy a szóban forgó ítéletek az áruk szabad mozgására, és nem az állami támogatásokra vonatkoznak, de úgy véli, hogy az indokolás átültethető az állami támogatások elvére is.
(38)
Belgium rámutat továbbá, hogy mivel a 999/2001/EK rendelet nem írja elő, hogy az ellenőrzések költségeit a vállalkozások viseljék, az adott tagállam dönthet a BSE-vizsgálatok finanszírozásának „rendes” módja mellett. Belgium véleménye szerint az állami támogatásokra vonatkozó kiválasztási kritériumokat ezért e rendes rendszerhez képest kell értékelni (18). Állami támogatás csak úgy jöhet szóba, amennyiben a Belgium által választott rendes rendszerhez képest egyes ágazatok vagy vállalkozások kedvezményezett elbánásban részesültek. Belgium szerint úgy tűnik, hogy a Bizottság azon a véleményen van, hogy a költségeket a gazdálkodóknak kell fedezniük, ezt azonban az alkalmazandó jogszabályi szövegek nem írják elő. Amennyiben a BSE-vizsgálatok eltérő finanszírozási rendszerei a verseny torzulásához vezethetnek, akkor ezt a problémát - Belgium véleménye szerint - a jogszabályok harmonizációja útján kellene megoldani (19), és semmiképpen sem állami támogatással kapcsolatos problémáról van szó. Belgium hivatkozik továbbá a GEMO-ítéletre (20), de úgy véli, hogy ez nem módosítja az általuk az adott esetre alkalmazott megközelítést. 2009. október 16-i levelében Belgium megismétli, hogy nem ért egyet azzal, hogy a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatában állami támogatásnak minősítette az intézkedést. Mindazonáltal az együttműködés jegyében Belgium a Bizottság logikáját alkalmazva megvizsgálta a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban kiemelt pontokat, azok tisztázása érdekében.
3.2. A díj minősítése
(39)
Belgium úgy véli, hogy a minden vizsgált szarvasmarhaféle után fizetett 10,70 EUR díj nem tekinthető állami támogatásnak.
(40)
Belgium véleménye szerint csak abban az esetben lehet szó állami támogatásról, ha az adott előnyben egy vagy több vállalkozás részesül. Egy díj esetében következésképpen csak akkor lehet szó előnyről, ha az nagyobb a a kifizetett összegnél. Amennyiben a BSE-vizsgálatok egy részét a hatóságok finanszírozzák, a gazdák számára juttatott végleges előny a vizsgálat költségének a befizetett díj levonása utáni összegének felel meg.
(41)
Belgium még tovább viszi ezt az érvelést azzal, hogy visszafizetés esetében ez még nagyobb általános befizetést követelne meg a gazdák részéről. Így ha a vizsgálat teljes összegét vissza kell téríteni, az azzal járna, hogy végül ez a költség hozzáadódna a már megfizetett díj összegéhez.
(42)
Belgium hangsúlyozza, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlatában kizárólag akkor van szó állami támogatásról, ha a díjakból származó bevételeket egy adott csoport javára használják fel, és nem a díjat megfizető összes gazdasági szereplő egyenlő mértékben történő támogatására (21). Az adott esetben a minden egyes megvizsgált szarvasmarhaféle után fizetett 10,70 EUR díj a marha- és borjúhústermelésben érintett gazdasági szereplőkre van kiszabva. A vizsgálatra felhasznált 10,70 EUR nem jár semmilyen gazdasági előnnyel az ilyen szereplők számára, következésképpen nem tekinthető állami támogatásnak az EUMSZ 107. cikke értelmében.
(43)
Belgium véleménye szerint a Bizottság hasonló gondolatmenetet követett az N 9/05 és az N 10/05 határozatában. Belgium jelzi, hogy az említett határozatban a 10,70 EUR díjat nem minősítik állami támogatásnak (lásd a határozat (98) preambulumbekezdését). Hasonló gondolatmenet került alkalmazásra az N 21/02 határozatban, ahol a részben az ágazat által befizetett díjakból finanszírozott BSE-vizsgálatok költségeinek egy része nem minősül állami támogatásnak.
(44)
2009. október 16-i levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy a díjat a gazdák fizették, és ez a díj a BSE-vizsgálatok gazdasági költségeinek egy részét érintették. A Bizottság arra vonatkozó kérdésére, hogy a díj összege megfelelt-e a laboratóriumok által végrehajtott szolgáltatások valós gazdasági költségének, Belgium azt válaszolta, hogy a díj a BSE-vizsgálatok költségeinek csak egy részét fedezte, ahogyan az az N 9/05 és az N 10/05 határozatban is fel van tüntetve. A Bizottság által ugyanezen határozatban a (61)-(66) preambulumbekezdésekben alkalmazott, a nyújtott szolgáltatások költségei és a díjak összege közötti egyenlőséget megállapító gondolatmenet a BSE-vizsgálatoktól eltérő más szolgáltatásokra vonatkozott. Belgium megismétli, hogy a BSE-vizsgálatok tekintetében az N 9/05 és az N 10/05 határozat azt a következtetést vonta le, hogy a BSE-vizsgálatok formájában nyújtott szolgáltatás valójában állami támogatást képezett, de a díj összege (azaz 10,70 EUR) nem képez támogatást, és ezért azt ki kell vonni a vizsgálatok költségéből.
3.3. A túlkompenzáció hiánya és a vizsgálatok árának összeegyeztethetősége a piaci árakkal
(45)
Belgium hivatkozik az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások, 2007-2013 (22) (a továbbiakban: „a 2007-2013-as időszakra szóló mezőgazdasági iránymutatások”) 132. pontjára, ahol az szerepel, hogy a vizsgálatonkénti 40 EUR „jelenleg a Közösségben elérhető legjobb ár”. 2005 óta az AFSCA által javasolt árak 40 EUR alatt vannak. Ez a belga hatóságok szerint azt mutatja, hogy a Belgiumban alkalmazott árak összeegyeztethetők a közös piaccal. Az N 9/05 és az N 10/05 határozatában a Bizottság elismerte, hogy a laboratóriumok kiválasztása nyílt, átlátható és hátrányos megkülönböztetést nem alkalmazó eljárások keretében történik, valamint azt, hogy nem tekinthető úgy, hogy a szolgáltatások nyújtói (azaz a laboratóriumok) állami támogatásban részesülnének. A helyzet nem változott azóta sem. Ezen kívül a belga versenyhatóságok jelenleg vizsgálják a laboratóriumok között a BSE-vizsgálatok keretében az árakra vonatkozó kartellmegállapodásokat. A belga hatóságok szerint ez világosan mutatja, hogy semmiképpen nem kívánnak a szükségesnél magasabb árat fizetni a laboratóriumoknak. 2009. október 16-i levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy vizsgálatot fognak lefolytatni a laboratóriumok közötti esetleges árkartell-megállapodás tárgyában, és hogy ez a vizsgálat 2010 első negyedévében elvileg lezárul.
3.4. Export- és importilletékek
(46)
A belga hatóságok jelzik, hogy hozzájárulásokat és díjakat soha nem alkalmaztak az importra és exportra. Kizárólag a belgiumi székhellyel rendelkező vállalkozásoknak kell hozzájárulást fizetniük, és kizárólag a Belgiumban levágott és 30 hónapnál idősebb szarvasmarhafélék után kell megfizetni a 10,70 EUR díjat.
(47)
Belgium hangsúlyozza, hogy a Bizottság már megvizsgálta ezeket az intézkedéseket az N 9/05 és az N 10/05 határozat keretében, és arra jutott, hogy ezek a hozzájárulások nem diszkriminatív jellegűek az importált vagy exportált termékek tekintetében, illetve nem állnak ellentétben a Szerződés rendelkezéseivel.
3.5. A vágóhidak számára a díjnak a termelőkre vagy egyéb piaci szereplőkre történő áthárítását lehetővé tevő mechanizmus hiánya
(48)
A belga hatóságok jelzik, hogy a vágóhidak a díjak költségeit áthárítják az ügyfeleikre, ahogy minden normál vállalkozás áthárítja a felmerülő költségeket az ügyfeleire. Következésképpen a rendees piaci mechanizmusok jelennek meg ebben az áthárításban. Továbbá a díj költségének elkülönített tételként való feltüntetése a termelőknek benyújtott számlán rendes gyakorlatot jelent. E tekintetben Belgium az N 9/05 és az N 10/05 határozat (93) és (95) preambulumbekezdését idézi, amelyek értelmében a TSE-iránymutatások 25. pontjában előírt kritériumok teljesítettnek tekintendők.
3.6. A kedvezményezettek minősítése kis- és középvállalkozásokként (a továbbiakban: „kkv”)
(49)
Belgium közli, hogy a következő feltételek alapján Belgium összes gazdálkodója kkv: kevesebb mint 250 alkalmazottal rendelkeznek; az éves üzleti forgalmuk nem haladja meg a 40 millió EUR-t vagy az éves mérlegfőösszegük nem haladja meg a 27 millió EUR-t; és a vállalkozás nem rendelkezik 25 %-os vagy azt meghaladó részesedéssel olyan egyéb vállalkozásban vagy egyéb vállalkozásokban, amelyen nem kkv-k.
3.7. Megjegyzések a támogatások összeegyeztethetősége tárgyában a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban azonosított három időszak során (2001-2003; 2003-2007; 2007 utáni időszak)
(50)
A 2001. január 1-jétől2003. január 1-jéig terjedő időszakra vonatkozóan Belgium nem tett különösebb megjegyzéseket, mivel a Bizottság maga is az összeegyeztethetőség valószínűsítésére jutott a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat (80) preambulumbekezdésében. Belgium jelzi azonban, hogy a támogatások nem haladták meg a felmerült költségek 100 %-át, valamint készen áll további információk rendelkezésre bocsátásra, amennyiben az szükséges.
(51)
Belgium hangsúlyozza azonban, hogy ezeket az információkat csak másodlagosan bocsátotta rendelkezésre, tekintettel arra, hogy kezdeti álláspontja szerint a szóban forgó ügyben nincs szó állami támogatásról, mivel Belgium dönthet arról, milyen módon finanszírozza a BSE-vizsgálatokat.
(52)
A 2003. január 1-jétől2007. január 1-jéig tartó időszak tekintetében Belgium közli, hogy nem került kifizetésre olyan támogatás, amely meghaladta a vizsgálat költségének 100 %-át. Belgium az N 9/05 és az N 10/05 határozatra hivatkozik, amely már foglalkozott ezzel a kérdéssel.
(53)
Ami a 2007. január 1-jén kezdődő időszakot illeti, Belgium soha nem adott 40 EUR-t meghaladó támogatást, mivel a vizsgálatok költsége nem éri el a 40 EUR-t.
(54)
Észrevételeihez mellékelve Belgium továbbítja a BSE-vizsgálatok finanszírozása keretében hozott intézkedések részletes ütemezését. Mivel ezeknek az információknak a nagy része e határozat leíró részében felsorolásra kerül, ezt az ütemezést nem mutatjuk be teljes terjedelmében ebben a szakaszban. Egyes elemeket azonban közreadunk az alábbiakban.
(55)
A BSE-vizsgálatok finanszírozásának ütemezése a következő:
-
2001. január 1-jétől2001. december 31-ig: a vizsgálatok teljes finanszírozása az Államkincstár által,
-
2002. január 1-jétől2004. június 30-ig: a vizsgálatok előfinanszírozása a BIRB által. A BIRB általi előfinanszírozás teljes összege 67 156 527,65 EUR,
-
2004. július 1-jétől2004. november 30-ig: előfinanszírozás az AFSCA által,
-
2004. december 1-jétől2005. december 31-ig: minden egyes vizsgált szarvasmarhaféle után 10,70 EUR díj a 2004. október 15-i királyi rendelet értelmében, kiegészítve az AFSCA által történt finanszírozással saját tartalékaiból és az Államkincstár által rendelkezésére bocsátott visszafizetendő előlegből,
-
2006. január 1-jétől kezdve: finanszírozás a minden egyes vizsgált szarvasmarhaféle utáni 10,70 EUR díjból, és a 7 különböző ágazatra kivetett hozzájárulásokból (23). Ezek a hozzájárulások a 2002. január 1-je óta előfinanszírozott BSE-vizsgálatok költségeinek visszafizetésére is szolgálnak. A díjat ezt követően 2008. január 1-jei hatállyal 11,07 EUR-ra indexálták.
(56)
A BSE-vizsgálatok ára a következő:
(EUR-ban)
Időszak
Vizsgálatok teljes költsége (24)
A díj összege
2001.01.01-2001.01.31
111,81
/
2001.02.01-2001.03.31
89,50
/
2001.04.01-2001.12.31
64,71
/
2002.01.01-2002.03.15
64,74
/
2002.03.16-2003.12.31
63,45
/
2004.01.01-2004.01.15
63,42
/
2004.01.16-2004.06.30
53,88
/
2004.07.01-2004.11.30
43,44
/
2004.02.01-2004.12.31
43,44
10,70
2005.01.01-2005.06.30
43,47
10,70
2005.07.01-2005.12.31
38,62
10,70
2006.01.01-2006.09.30
40,35
10,70
2006.10.01-2006.12.31
39,32
10,70
2007.01.01-2007.12.31
39,35
10,70
2008.01.01-2008.12.31
39,38
11,07
3.8. A Bizottság által feltett kiegészítő kérdésekre adott válaszok
(57)
2009. október 16-i levelében Belgium számos pontosítást tett az általa előadott észrevételeket követően a Bizottság által 2009. július 24-én feltett kérdésekre válaszul. Elsőként Belgium újból kifejezte azon álláspontját, miszerint a tagállamok nem kötelesek a BSE-vizsgálatok költségét a gazdasági szereplőkre hárítani. Mivel a közegészség védelmét szolgáló költségekről van szó, a közhatóságok által előírt ellenőrzések költségei nem tekinthetők egy szolgáltatás ellentételezésének, és azokat nem lehet a gazdasági szereplőkre hárítani. Azonban Belgium az együttműködés érdekében válaszol a Bizottság kérdéseire, a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban kifejtett logikát alkalmazva.
(58)
A közösségi finanszírozási részt illetően Belgium megerősíti, hogy szerepelt a korábban tájékoztatásul megküldött számadatokban.
(59)
Belgium jelezte továbbá, hogy ami a 2004. június 30. és 2005. december 31. közötti időszak során megvalósult finanszírozást illeti, azt az AFSCA biztosította azokból a finanszírozási forrásokból, amelyek a rendelkezésére álltak, valamint amelyek azokból a korábbi intézményekből származtak, amelyekből az AFSCA létrejött. Ebben az időszakban nem voltak járulék jellegű adók.
(60)
A Bizottság kérdéseket tett fel a 15 237 646 EUR összeg, valamint a Belgium észrevételeiben említett 67 156 527,65 EUR összeg (lásd az (55) preambulumbekezdést) közötti összefüggés tárgyában. Belgium válasza szerint a 15 237 646 EUR teljes egészében a 67 156 527,65 EUR részét képezte. Ezenkívül a belga hatóságok jelezték, hogy készséggel elvégzik az említett összeg pontosságának ellenőrzésére irányuló számításokat.
(61)
Ami a díjakat illeti, Belgium jelezte, hogy azokat a gazdálkodók viselték, és azok nem képezhetnek állami támogatást. Belgium e tekintetben az N 9/05 és az N 10/05 határozatra hivatkozik, amelyben szerepel, hogy a 44,08 EUR-ból csak 33,38 EUR képez állami támogatást. A 10,70 EUR nem képez támogatást, következésképpen levonásra került a vizsgálat árából a vizsgálatonkénti 40 EUR maximális intenzitással való összeegyeztethetőség vizsgálata során.
(62)
Tájékoztatásul Belgium jelezte, hogy a Bizottság által az N 9/05 és N 10/05 határozatban jóváhagyott rendszerhez képest az egyetlen eltérés a díj összegének indexálása 10,70 EUR-ról 11,07 EUR-ra.
(63)
2009. december 1-jén kelt levelében Belgium javította a végrehajtott vizsgálatok számával kapcsolatosan korábban benyújtott számadatokat. Jelezte, hogy ezek a számadatok a korábban, a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat előtt, illetve után megadott számadatok helyébe lépnek.
(64)
Ezek a módosítások azon alapulnak, hogy a korábban figyelembe vett mintavételi szám hibás volt. Az első számítások óránkénti elméleti 3 mintavételre alapoztak, míg a valóságban a helyszínen óránként 12 mintát vettek. Az óránkénti vizsgálatszám megnövekedésének következményeképpen alacsonyabb az egyes mintavételek költsége, amely viszont hatással van a vizsgálatonkénti összköltségre is, mivel a vizsgálatok költségeinek egy része óránkénti költség, amely az óránkénti mintavételek számának növekedése miatt csökken. Ezentúl a 2003-as és 2004-es évek során levágott állatok teljes száma is módosult, a korábban megadott számadatokhoz képest alacsonyabb értéket mutatva. A Belgium 2009. december 1-jén kelt levelében említett számadatok azokra a szarvasmarhafélékre vonatkoznak, amelyeket emberi fogyasztás céljából vágtak le, és amelyek a Bizottsághoz bejelentésre kerültek a 2003-as és 2004-es év tekintetében.
(EUR-ban)
2003
Laboratóriumi költség
Állatorvosi óradíj
Mintavételi költség
Vizsgálati készlet költsége
Teljes költség
Intervenció
40 EUR/vizsgálat
január
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
február
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
március
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
április
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
május
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
június
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
július
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
augusztus
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
szeptember
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
október
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
november
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
december
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(EUR-ban)
2004
Laboratóriumi költség
Állatorvosi óradíj
Mintavételi költség
Vizsgálati készlet költsége
Teljes költség
Intervenció
40 EUR/vizsgálat
január 1-15.
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
január 16-31.
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
február
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
március
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
április
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
május
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
június
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
július
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
augusztus
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
szeptember
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
október
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
november
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
december
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
A (64) preambulumbekezdésben foglalt táblázat alapján Belgium azt a következtetést vonta le, hogy a BSE-vizsgálatok teljes költsége 40 EUR alatt van 2004. július 1-jétől kezdődően.
(66)
Ennek alapján a belga hatóságok javították a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat előtt benyújtott és a megnyitásról szóló határozat (25) preambulumbekezdésében említett táblázatot is. Ezek az legutoljára megadott számadatok valós számadatok, nem pedig becslések, ahogyan korábban. Ezekből az információkból kiderül, hogy az előfinanszírozott teljes összeg nem a korábban becsült 15 237 789,90 EUR, hanem 6 619 810,74 EUR.
Időszak
Vizsgálat ára (EUR)
Vizsgálatok száma
Összesen (EUR)
2003.1.1.
2004.1.15.
Közvetett állami támogatások
40,00
373 550
14 942 015,90
A vizsgálat költsége 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Összesen
71,08
373 550
20 701 540,44
2004.1.16.
2004.6.30.
Közvetett állami támogatások
40,00
160 551
6 422 043,10
Jogalap
22,02
160 551
860 286,19
Összesen
62,02
160 551
7 282 329,29
2003.1.1.
2004.6.30.
A maximális 40 EUR összegen túl előfinanszírozott költségvetés összesen
6 619 810,74
(67)
Belgium azt is jelezte, hogy amennyiben a belga versenyhatóságok vizsgálata felfedi, hogy a laboratóriumok által a BSE-vizsgálatokra alkalmazott árak a laboratóriumok közötti esetleges jogellenes árkartell miatt megemelkedtek, akkor Belgium a kifizetett ártöbblet visszatérítését tűzné ki célul, szükség esetén az illetékes törvényszékek előtt lefolytatott bírósági eljárás indításával.
(68)
2011. április 6-án kelt levelükben a belga hatóságok megerősítették, hogy a 10,70 EUR díj kizárólag a BSE-vizsgálat azon kedvezményezett általi kifizetésére vonatkozik, amely kedvezményezett az adott pillanatban abból ténylegesen kedvezményhez jut, és nem a korábbi BSE-vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítésére szolgál.
(69)
Ugyanezen 2011. április 6-án kelt levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy a BIRB által előfinanszírozott teljes összeg 67 156 527,65 EUR volt. Az AFSCA ezt az összeget részben visszatérítette az alábbiak szerint:
Visszatérítés az AFSCA által:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nincs visszatérítés (hosszabbítás kérése és megadása kamatfizetés mellett)
2008
194 901 EUR (a visszatérítés kamatai feltüntetve)
2008-tól kezdődően
Több visszatérítés a BIRB számára - 2008.12.22.-i kerettörvény
Még visszatérítendő
58 202 323 EUR
(70)
Belgium jelezte, hogy a kormány az előfinanszírozás BIRB számára történő visszatérítésének felfüggesztéséről határozott, és következésképpen a visszatérített összegek az AFSCA többleteként fognak szerepelni. Ezt az egyenleget a BSE-vizsgálatok visszatérítésének kell tekinteni.
(71)
Ami a BSE-vizsgálatok költségének a termelő általi megfizetését illeti, Belgium újból megerősítette, hogy nem létezik olyan speciális rendszer, amely arra kötelezné a vágóhidakat, hogy a BSE-vizsgálat díjának összegét kiszámlázzák a termelőnek, azonban ez spontán módon így történik. Belgium szolgáltatott néhány példát olyan számlákra, ahol egyértelműen kivehető, hogy a díj összegének kiszámlázása a számlákon elkülönített tételként történik. A termelő számára kiállított vágóhídi vásárlási bizonylatról van szó, ahol a díj összege le van vonva a vágóhíd által a termelőnek az állat megvásárlásáért fizetendő összegből. Belgium ebben látja annak bizonyítékát, hogy a BSE-vizsgálatok után az AFSCA részére fizetendő összeg végső megfizetője a termelő.
(72)
2011. május 25-én kelt legutolsó levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy a támogatási összegek az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági és halászati ágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2004. október 6-i 1860/2004/EK bizottsági rendelet (25) szerinti de minimis támogatás, valamint a vizsgálatonkénti 40 EUR összeegyeztethető támogatás együttes alkalmazásának tárgyát képezhetnék arra az időszakra vonatkozóan, amikor a rendelet alkalmazásban volt.
4. HARMADIK FELEK ÁLTAL ELŐTERJESZTETT MEGJEGYZÉSEK
(73)
Ennek az eljárásnak a keretében a Bizottság nem kapott megjegyzést érdekelt harmadik felektől.
5. ÉRTÉKELÉS
5.1. Támogatás fennállásának értékelése
(74)
Belgium a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat kapcsán tett megjegyzéseiben előzetesen jelezte, hogy úgy véli, hogy a BSE-vizsgálatok költségét - e vizsgálatok kötelező jellegéből adódóan - a tagállamok viselik, és semmilyen közösségi jogszabály nem írja elő, hogy a vizsgálatok költségét a vállalkozásoknak kellene viselniük. A 2007-2013-as időszakra szóló mezőgazdasági iránymutatások és a Bizottság gyakorlata azonban egyértelműen azt mutatja, hogy a vizsgálati költségekben megmutatkozó eltérések torzulást okozhatnak a versenyben, valamint hogy a tagállamok többsége támogatást nyújt e vizsgálatok árának fedezésére, ami az e támogatások okozta versenytorzulás korlátozása céljából szükségessé teszi a támogatási intenzitás szabályozását. Különösen a TSE-iránymutatások említik meg egyértelműen, hogy az állami támogatások kockázatot jelentenek a verseny torzulása szempontjából. A TSE-iránymutatások 24. pontjában például említést történik arról, hogy „2003. január 1-jétől az emberi fogyasztás céljából levágott szarvasmarhaféléken kötelezően elvégzendő BSE-vizsgálat tekintetében a közösségi támogatásokat is magukban foglaló közvetlen és közvetett állami támogatások összege vizsgálatonként nem haladhatja meg a 40 EUR-ot. A vizsgálatra vonatkozó kötelezettség alapja lehet közösségi vagy nemzeti jogszabály”. Ezeket az iránymutatásokat a tagállamok megkapták, azzal a kéréssel együtt, hogy hozzák meg a megfelelő intézkedéseket, és szabályozásukat hozzák összhangba ezekkel az iránymutatásokkal. Hasonlóképpen, ami a 2007-2013-as időszakra szóló mezőgazdasági iránymutatásokat illeti, a 132 f) és az azt követő pontokban a BSE-vizsgálatok tekintetében állami támogatásról van szó. Fontos kiemelni, hogy az N 9/05 és N 10/05 határozat - amelyben a BSE-vizsgálatok finanszírozásának egy része támogatásnak minősült - ellen a belga hatóságok nem fellebbeztek, ami implicit módon azt mutatja, hogy a belga hatóságok elfogadták a BSE-vizsgálatok finanszírozására szolgáló támogatások állami támogatásnak való minősítését.
(75)
Mindezekből levonható az a következtetés, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozására irányuló támogatás állami támogatásként való besorolásának Belgium által a vizsgálatok kötelező jellege okán történő megkérdőjelezése nem megalapozott, mivel ezek a jogszabályok hosszú évek óta alkalmazandók és alkalmazásra kerülnek.
(76)
Következésképpen a Bizottság megvizsgálja a szóban forgó intézkedéseket az EUMSZ 107. cikkének szempontjából. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy ha az említett Szerződés másként nem rendelkezik, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(77)
Ahhoz, hogy egy intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozzon, a következő négy feltételnek együttesen kell teljesülnie: 1) az intézkedést az állam által vagy állami források bevonásával kell finanszírozni és az államnak betudható intézkedésnek kell minősülnie; 2) az intézkedésnek szelektív módon bizonyos vállalkozásokat vagy termelőágazatokat kell érintenie; 3) a kedvezményezett vállalkozások számára gazdasági előnyt kell jelentenie, valamint 4) hatással kell lennie a Közösségen belüli kereskedelemre és torzítania kell a versenyt, vagy azzal kell fenyegetnie.
(78)
A következő preambulumbekezdésekben ez a négy kritérium kerül alkalmazásra azoknak az intézkedéseknek az esetében, amelyek állami támogatásnak minősülhetnek.
(79)
Az (55) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a BSE-vizsgálatok költségeinek finanszírozására számos finanszírozási rendszer került alkalmazásra. Az állami források jelenlétére vonatkozó kritérium vizsgálata keretében e határozat megkülönböztetést tesz a BSE-vizsgálatok különböző finanszírozási módjai között.
5.1.1. Állami források jelenléte
5.1.1.1. 2001. január 1-jétől2001. december 31-ig
(80)
A 2001. január 1-jétől2001. december 31-ig terjedő időszakban a BSE-vizsgálatok költségeit teljes mértékben az Államkincstár finanszírozta. Nem kétséges, hogy ebben az esetben állami forrásokból történő támogatásról van szó.
5.1.1.2. 2002. január 1-jétől2004. június 30-ig
(81)
A soron következő időszakban, azaz 2002. január 1-jétől2004. június 30-ig a vizsgálatokat a BIRB előfinanszírozta, a vizsgálatok finanszírozására vonatkozó strukturális megoldás kialakítására várva. A BIRB egy jogi személyiséggel rendelkező állami szövetségi létesítmény, amely a korábbi belga gazdasági és mezőgazdasági hivatal (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) és a korábbi Központi Kontingens- és Engedélyezési Hivatal (Office Central des Contingents et Licences, OCCL) mezőgazdasági főosztályának átalakításával jött létre. A BIRB a mezőgazdaságért és a a kis- és középvállalkozásokért felelős miniszter felügyelete alá tartozó B-kategóriás, félállami szervezet. A BIRB a közös agrárpolitika keretében akkreditált kifizető ügynökség, amelyet az EMOGA finanszíroz (26). A BIRB végezhet továbbá olyan feladatokat is, amelyek a szövetségi kormány vagy a regionális kormányzatok agrárpolitikájából fakad. Közigazgatási költségvetésének kiegyensúlyozása érdekében a BIRB rendelkezésére áll kormányzati juttatás, amely szövetségi szinten (gazdasági szövetségi közszolgálat) a BIRB felügyeleti jogkörének költségvetésére van előírányozva, továbbá egyes saját bevételek (bizonyos díjakból és korlátozott kihelyezésekből származó jövedelmek). A fentieket figyelembe véve a BIRB-en keresztül végzett finanszírozás állami forrásokból származó finanszírozást jelent.
5.1.1.3 2004. július 1-jétől2004. november 30-ig
(82)
A 2004. július 1-jétől2004. november 30-ig terjedő időszakban a vizsgálatokat az AFSCA előfinanszírozta. Az adott időszakban érvényben lévő jogszabályok (azaz elsősorban az AFSCA létrehozásáról szóló, 2000. február 4-i törvény (27) azt mutatta, hogy az AFSCA finanszírozása különösen a különböző jövedelmekből - például jogok, illetékek és díjak hozama, közigazgatási bírságok hozamai, alkalmi jövedelmek, adományok és hagyatékok - történik (28). Az AFSCA egy jogi személyiséggel rendelkező közintézmény, amely az egyes közcélú szervezetek ellenőrzéséről szóló, 1954. március 16-i törvény szerinti A. kategóriába tartozik (29). Ezekből a megfontolásokból következik tehát, hogy az AFSCA által biztosított finanszírozás állami támogatásnak minősül, valamint, hogy annak felhasználásáról közintézmény dönt, tekintettel arra, hogy az AFSCA a közegészségügyért felelős illetékes miniszter hierarchikus fennhatósága alá tartozik.
5.1.1.4. 2004. december 1-jétől2005. december 31-ig
(83)
Ami a 2004. december 1. (a 2004. október 15-i királyi rendelet hatálybalépésének napja) és 2005. december 31. (a 2005. november 10-i királyi rendeletek hatálybalépésének napja) közötti időszakot illeti, a BSE-vizsgálatokat a minden egyes megvizsgált szarvasmarhaféle után fizetett 10,70 EUR díjból finanszírozták, azt kiegészítve az AFSCA általi finanszírozással az AFSCA tartalékaiból és az Államkincstár által a részére rendelkezésre bocsátott visszafizetendő előlegből.
(84)
Az AFSCA által biztosított és annak saját forrásaiból származó részleges finanszírozás állami forrásnak minősül (lásd a 82 preambulumbekezdést).
(85)
Azt illetően, hogy a díjak állami forrást jelentenek-e: amennyiben bebizonyosodik, hogy a díjak nem fedezik azon szolgáltatások teljes tényleges költségeit, amelyek kifizetésére feltehetően szolgálnak, akkor állami forrásról lehet szó. Amennyiben a nyújtott szolgáltatás költsége és a díj nincsen összehangolva, a többlet állami forrást képez, amelyet felett az az állami szerv rendelkezhet, amely számára a díjat befizetik. Ezért fontos megvizsgálni, hogy az AFSCA számára a BSE-vizsgálatokra befizetett díjak a vállalkozások számára ténylegesen nyújtott AFSCA-szolgáltatások kifizetésére szolgáltak-e, illetve hogy e díjak a piaci árakon alapultak-e vagy sem (lásd a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat (54) preambulumbekezdését). Erre a kérdésre lejjebb, a kedvezmény fogalma vizsgálatánál térünk ki.
5.1.1.5. 2006. január 1-jétől kezdve
(86)
Ami a 2005. november 10-i királyi rendeletek hatálybalépését követő, 2006. január 1-jén kezdődő időszakot illeti, meg kell vizsgálni, hogy az e rendeletek által meghatározott díjak és hozzájárulások állami forrásokat jelentenek-e. Ezt a kérdést már vizsgáltuk az N 9/05 és N 10/05 határozat keretében. A (44) preambulumbekezdésben általános érvénnyel megállapításra került, hogy a hozzájárulások állami forrásnak minősülnek, valamint a díjak állami támogatást jelenthetnek, amennyiben bebizonyosodik, hogy e díjak nem fedezték azoknak a szolgáltatásoknak a tényleges teljes költségét, amelyek kifizetésére feltehetően szolgáltak. A BSE-vizsgálatok esetében ezeket részben a díjakból és részben a hozzájárulásokból finanszírozták. Az N 9/05 és N 10/05 határozat azt a következtetést vonta le, hogy a BSE-vizsgálatok költségeinek a díjak általi részbeni finanszírozása nem jelent állami támogatást, a hozzájárulások általi finanszírozás pedig összeegyeztethető állami támogatásnak minősül. Ahogyan azt a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozat (34) preambulumbekezdésében szerepel, a Bizottság határozata által jóváhagyott támogatások nem képezik e határozat tárgyát, tehát azok nem kerülnek újból vizsgálatra.
(87)
Mindazonáltal a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitását követően Belgium által rendelkezésre bocsátott információk alapján bebizonyosodott, hogy a hozzájárulásokból származó bevételeket részben 2005-ben és 2006-ban használták fel a 2003. január 1-jétől2004. december 1-jéig tartó időszak során a BSE-vizsgálatok 40 EUR-t meghaladó előfinanszírozásának visszatérítésére. Ez azonban nem került említésre az N 9/05 és N 10/05 határozatban. A hozzájárulások egy része következésképpen a 2003. január 1-jétől2004. december 1-jéig tartó időszak során végzett BSE-vizsgálatok finanszírozására szolgált, azzal a céllal, hogy nem egyedi módon visszafizettessék a kötelező BSE-vizsgálatok 40 EUR maximális összeget meghaladóan előfinanszírozott költségeit a gazdálkodókkal.
(88)
E hozzájárulásokból származó bevételek egy részének a vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítésére történő felhasználása nem változtat az N 9/05 és N 10/05 határozatban foglalt, állami forrásként való besoroláson.
5.1.2. Egy adott vállalkozás számára biztosított szelektív előny
(89)
Az előny fennállásának vizsgálata során fontos különbséget tenni az állami forrásokból (beleértve a hozzájárulásokat is) finanszírozott intézkedések, valamint a díjakból finanszírozott intézkedések között.
(90)
Az állami forrásokból (beleértve a hozzájárulásokat is) finanszírozott intézkedések kapcsán a Bizottság kitartóan azon a véleményen volt (30), hogy ha az állam finanszírozza a termékek előállításával vagy forgalomba hozatalával kapcsolatos kötelező ellenőrzések költségeit, azt az adott vállalkozások számára biztosított szelektív előnynek kell tekinteni (31). Az állam valójában csökkentette azokat a költségeket, amelyek normál esetben a vállalkozások költségvetésének részét képezik. A fentiekből levonható az a következtetés, hogy az alkalmazandó jogszabályok értelmében BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodók, vágóhidak és egyéb gazdasági szereplők gazdasági tevékenységet folytatnak, és 2001. január 1-jétől kezdve állami támogatásban részesültek a BSE-vizsgálatok állam általi finanszírozása révén.
(91)
Azok a Belgium által felvetett érvek (lásd a (37) és azt követő preambulumbekezdéseket), amelyek értelmében a BSE-vizsgálatok finanszírozása a közegészség védelmét szolgálja, illetve, hogy az adott tagállam dönthet úgy, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozásához a rendes rendszert alkalmazza, nem fogadhatók el a (74) preambulumbekezdésben említett okok miatt. A szelektivitás konkrétabb értékelése során Belgium azzal érvelt, hogy csak akkor lehet szelektivitásról beszélni, amennyiben a rendes rendszerhez képest egyes ágazatok vagy vállalkozások kedvezményezett elbánást élveznének. A tény, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása terén különbségek vannak az egyes tagállamok között, és hogy ez a verseny torzulásához vezethet, Belgium véleménye szerint nem az állami támogatásokkal, hanem a jogszabályok harmonizációjával kapcsolatos kérdés.
(92)
Azonban ez az érvelés nem fogadható el. Az N 9/05 és N 10/05 határozatban jelzettek szerint a szelektivitási kritérium akkor teljesül, ha az előnyben csak bizonyos vállalkozások vagy egy adott tevékenységet folytató ágazat részesül. Adott esetben - nemzeti szinten - a BSE-vizsgálatok állam általi finanszírozása csak egy meghatározott ágazat, azaz a BSE-vizsgálatoknak alávetendő szarvasmarhaféléket tenyésztő ágazat számára jelent előnyt. Közösségi szinten a BSE-vizsgálatok finanszírozása a belga vállalkozások javára az állam által vagy állami források felhasználásával e vállalkozások számára előnyt biztosít a külföldi versenytársaikkal szemben, akik esetében a kötelező BSE-vizsgálatok finanszírozását nem vállalja magára az állam vagy az nem állami forrásokból történik. A TSE-iránymutatások preambuluma (8. és 9. pont) egyértelműen kimondja, hogy az ágazatot a költségek viselése céljából folyamatban lévő harmonizáció lassú volt, valamint a Bizottság ezért úgy döntött, hogy egyértelműsíti és módosítja politikáját a BSE-vizsgálatok által okozott költségekre vonatkozó állami támogatások tekintetében. A TSE-iránymutatások 24. pontjában pedig szerepel, hogy vizsgálatok kötelezővé tétele közösségi vagy a nemzeti jogszabályokon alapulhat. Ez a pont egyértelműen jelzi, hogy a vizsgálatok végrehajtásának kötelezővé tételével kapcsolatosan nincs közösségi harmonizáció, és, hogy egy adott tagállam vállalkozásait előnyös helyzetbe hozó szelektív támogatás is kialakulhat ebből kifolyólag. Következésképpen az állami forrásokból finanszírozott intézkedések - köztük a hozzájárulások - szelektív előnyt biztosítanak az alkalmazandó jogszabályok értelmében kötelezően BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodóknak, vágóhidaknak vagy egyéb gazdasági szereplőknek, mivel ezek az intézkedések csökkentik az e kedvezményezettekre háruló költségeket. Ezek az előnyök nem közvetlen kifizetések útján valósulnak meg, hanem a BSE-vizsgálatok költségeinek a közhatóságok általi átvállalásával, mivel közvetlenül ezek a hatóságok fizetik ki a vizsgálatok költségét a vizsgálatokat a vágóhidak kérésére elvégző laboratóriumok számára, és a költségeket kiszámlázzák az AFSCA felé.
(93)
A díjakból finanszírozott támogatási intézkedések tekintetében fontos megvizsgálni, hogy megvalósul-e előny e díjakon keresztül. A hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban (a (61) és (62) preambulumbekezdésben) foglaltak szerint csak akkor beszélhetünk előnybe részesítésről, ha ezek a díjak nem érik el az AFSCA által a gazdasági szereplők számára ténylegesen nyújtott szolgáltatások valós költségeit. Fontos annak ellenőrzése is, hogy a díjak a vállalkozások számára az AFSCA által ténylegesen nyújtott szolgáltatások kifizetését szolgálják-e. Pontosabban, felmerül a kérdés, hogy előnyhöz jutottak-e a minden egyes megvizsgált szarvasmarhaféle után 10,70 EUR díjat megfizető vágóhidak és termelők a 2004. december 1. és 2005. december 31. közötti időszakban, valamint ténylegesen részesültek-e az AFSCA által nyújtott szolgáltatásokból.
(94)
A hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatra adott válaszukban a belga hatóságok jelezték, hogy a minden egyes vizsgált szarvasmarhaféle után fizetett 10,70 EUR díj volt az egyetlen finanszírozási forrás az AFSCA számára a BSE-vizsgálatok költségeinek fedezésére, kivéve az AFSCA tartalékait és az Államkincstár visszafizetendő előlegeit. A díjat a vágóhidak fizették be. A belga hatóságok megemlítették, hogy nem határoztak meg semmilyen jogi kötelezettséget a vágóhidak számára, hogy a díj összegét kiszámlázzák az ügyfeleik felé, de a vágóhidak gyakorlata az, hogy a díj költségét elkülönítve kiszámlázzák a termelők számára. Ezt Belgium példaként csatolt számlákkal bizonyította, amelyekről egyértelműen látszott, hogy a vágóhidak a díj összegét elkülönítve számlázzák ki a termelők felé. Belgium úgy véli, hogy nem szükséges hivatalosan szabályozni azt, hogyan hárítsák át a vágóhidak az általuk kifizetett díjat a termelőkre vagy a szolgáltatások egyéb potenciális kedvezményezettjeire, mivel ezt a költséget a vágás során fellépő és a termelőknek kiszámlázott egyéb költségekhez hasonlóan számlázzák ki a termelők felé.
(95)
Ezért a fentiekből az a következtetés vonható le, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásakor a (44) preambulumbekezdésben kifejezett kételyt - amely szerint a vágóhidak számára megállapított díj sokkal magasabb a szolgáltatás más kedvezményezettjei számára megállapítottnál - eloszlatták a Belgium által e díj összegének a termelők felé történő kiszámlázására vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információk.
(96)
Arra vonatkozóan, hogy a BSE-vizsgálatok ára a piaci ár-e, Belgium jelezte a Bizottság részére először is, hogy 2005 júliusa óta az AFSCA által javasolt árak 40 EUR alatt vannak, miközben a 2007-2013-as időszakra szóló mezőgazdasági iránymutatások 40 EUR-ban határozzák meg a Közösségben az adott időpontban elérhető legalacsonyabb árat. Ez azt jelzi, hogy az árak illeszkednek a meghatározott időszakban Európa más részein alkalmazott árfekvéshez. Másodsorban, Belgium azt válaszolta a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatra, hogy a helyzet megegyezik az N 9/05 és N 10/05 határozatban vizsgált helyzethez, amely határozat arra a következtetésre jutott, hogy a szolgáltatások nyújtóinak meghatározása nyílt és hátrányos megkülönböztetéstől mentes eljárások szerint történt (lásd az N 9/05 és N 10/05 határozat (82) preambulumbekezdését). Harmadjára, a Bizottság tudomásul veszi Belgium azon elkötelezettségét, hogy minden rendelkezésre álló jogi intézkedést megtegyen azon összegek visszafizettetése érdekében, amelyek a vizsgálatok árán felül kerültek kifizetésre olyan esetekben, ahol a belga versenyhatóságok jogellenes árkartell fennállását állapították meg a laboratóriumok között, amely árkartellek a vizsgálatok árainak növekedését eredményezték volna. E megfontolások alapján a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a díjak nem tekinthetők állami forrásból származónak, amennyiben az AFSCA részére a BSE-vizsgálatokért fizetett díjak az AFSCA által a vállalkozások számára ténylegesen nyújtott szolgáltatás fejében történt kifizetések, és azok a piaci árakon alapulnak.
(97)
Az N 9/05 és N 10/05 határozattal összhangban levonható az a következtetés, hogy a díjból sem a vágóhidaknak, sem a termelőknek nem származott előnye, mivel a díj egy szolgáltatás ellenértékének megfizetését szolgálja, amely szolgáltatást a díj fizetője igénybe vette, valamint hogy a vizsgálat díja a piaci áron alapul. Ez a következtetés egyben azt is jelenti, hogy megállapítható az állami források felhasználásával megvalósuló finanszírozás hiánya, mivel a vizsgálat ára összhangban van a piaci árral.
5.1.3. A verseny torzulása és a Közösségen belüli kereskedelemre gyakorolt hatás
(98)
Ami az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének alkalmazását szabályozó egyéb feltételeket illeti, az intézkedés hatással lehet Belgiumnak ebben az ágazatban betöltött helyére (32). Mivel a belga vállalkozások erős versenynek kitett nemzetközi piacon vannak jelen, az intézkedés torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget (33) és hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre.
5.1.4. Következtetések a támogatás természetével kapcsolatban az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében
(99)
A Bizottság - a fentiek alapján - úgy véli, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása hozzájárulások és egyéb, fent említett állami források útján állami forrásokból finanszírozott előnynyújtás. Ez az előny torzítja a versenyt vagy annak torzításával fenyeget, egyes válllakozások és egyes termékek előnyben részesítésével, ennélfogva hatással lehet a tagállamok közötti kereskedelemre. Az előnyben az alkalmazandó jogszabályok értelmében kötelezően BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodók, vágóhidak vagy egyéb gazdasági szereplők részesülnek. Ezért a Bizottság azt a következtetés vonja le, hogy ezek az intézkedések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak. Ezzel szemben a BSE-vizsgálatok díjakból finanszírozott része nem minősül támogatásnak, mivel a díj megfizetésére kötelezettek piaci áron nyújtott szolgáltatásokat vesznek igénybe.
5.2. A támogatás jogellenessége
(100)
2001. január 1. óta a belga hatóságok nem értesítették a Bizottságot az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése értelmében a BSE-vizsgálatok finanszírozását célzó támogatási intézkedésekről. Az 1/2004/EK rendelet szerinti támogatások mentesülnek a bejelentési kötelezettség alól, feltéve, hogy teljesítik az említett rendeletben foglalt feltételeket. Következésképpen a támogatások jogellenesek, amennyiben nem teljesítik az említett feltételeket.
5.3. A támogatások finanszírozása
(101)
Mivel részben járulék jellegű adóból, azaz hozzájárulásból finanszírozott állami támogatásokról van szó, a támogatások által finanszírozott tevékenységeket, valamint magát a támogatások finanszírozását a Bizottság általi vizsgálatnak kell alávetni. Egy adott állami támogatás finanszírozásának a belső piaccal való esetleges összeegyeztethetetlensége magukat a támogatásokat is összeegyeztethetetlenné teszi, még abban az esetben is, ha a támogatások nyújtása az alkalmazandó versenyszabályok szerint történik.
(102)
Az állandó joggyakorlat értelmében az adók nem tartoznak az EUMSZ állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseinek hatálya alá, hacsak nem valamely támogatási intézkedés finanszírozását szolgálják úgy, hogy annak szerves részét képezik (34). Ahhoz, hogy valamely adót vagy annak egy részét valamely támogatási intézkedés szerves részének lehessen tekinteni, az adó és a támogatás között a vonatkozó nemzeti szabályozás alapján kötelező hozzárendeltségi viszonynak kell fennállnia abban az értelemben, hogy az adó bevétele kötelező módon a támogatás finanszírozásához van rendelve (35). Amennyiben ilyen viszony áll fenn, az adó bevétele közvetlenül befolyásolja a támogatás jelentőségét (36), és ebből következően annak értékelését is, hogy összeegyeztethető-e a belső piaccal (37).
(103)
Ezért meg kell vizsgálni, hogy a 2004. július 1-jétől kezdődően levont hozzájárulás megfelel-e a (102) preambulumbekezdésben említett kritériumoknak, valamint különbséget kell tenni a különböző időszakokban alkalmazandó jogi eszközök között. A finanszírozott támogatás mentesség alá esik, azonban ez a mentesség nem vonatkozik a támogatás finanszírozási rendszerére, következésképpen igazolni kell a finanszírozási rendszer jogszerűségét a szóban forgó időszak egészére.
5.3.1. 2004. július 1-jétől2005. december 31-ig
(104)
Ebben az időszakban a támogatások előfinanszírozása az AFSCA által, valamint a 2004. október 15-i királyi rendelet szerinti hozzájárulásokból történt (ez utóbbiak azonban nem képezik e szakasz részét, mivel nem támogatásokról van szó - lásd a (97) preambulumbekezdést). Fontos ellenőrizni, hogy a finanszírozási rendszer a támogatási intézkedés szerves részét képezte-e. A hatályban lévő jogszabályokból nem következik, hogy az AFSCA finanszírozási módja és a BSE-vizsgálatok finanszírozása között kötelező hozzárendeltségi viszony állna fenn, valamint az sem, hogy az adó bevétele kötelező módon a támogatás finanszírozásához lenne rendelve. Valójában az AFSCA létrehozásáról szóló, 2000. február 4-i törvény különböző forrásokat ír elő az AFSCA finanszírozására (lásd a (82) preambulumbekezdést). Ráadásul nem lehet megállapítani, hogy az adó bevétele közvetlenül hatással lenne a támogatás nagyságára, mivel a vizsgálatokat egyrészt a díjakból finanszírozták, az AFSCA pedig finanszírozta a többletet. Következésképpen az AFSCA által kifizettet támogatások összege a vizsgálatok árának függvényében, nem pedig az AFSCA részére befizetett hozzájárulások függvényében változik. Összefoglalva: a hozzájárulásokból származó bevételek és az előfinanszírozás visszatérítése között nem áll fenn kötelező hozzárendeltségi viszony.
5.3.2. 2006. január 1-jétől kezdve
(105)
E dátumtól kezdődően a hozzájárulások kérdését az AFSCA finanszírozására szolgáló hozzájárulásokról szóló királyi rendelet szabályozza. Az N 9/05 és N 10/05 határozat megvizsgálta a hozzájárulásokon keresztül megvalósuló finanszírozási rendszert és azt találta, hogy a BSE-vizsgálatokhoz kapcsolódó költségek egy részének finanszírozási módszere nem foglalja magában az importált vagy exportált termékek hátrányos megkülönböztetését, és nem sérti a Szerződés rendelkezéseit (38). Ahogy az a (31) preambulumbekezdésben is szerepel, e határozat nem terjed ki a korábban már jóváhagyott intézkedésekre. Azonban mivel Belgium jelezte, hogy 2006. január 1-jétől kezdve a hozzájárulások egy része korábbi BSE-vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítésére szolgál, a Bizottság jogosult a finanszírozási rendszer vizsgálatára, amennyiben a hozzájárulások BSE-vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítését finanszírozzák.
(106)
Belgium jelezte, hogy a finanszírozási rendszer nem változott, leszámítva a díj indexálását. Az egyetlen módosított elem a hozzájárulásokból származó bevétel felhasználása a BSE-költségek előfinanszírozásának visszatérítésére 2006-ban.
(107)
Arra a kérdésre, hogy ez a finanszírozás a támogatási intézkedés szerves részét képezi-e, Belgium nemleges választ adott. A hozzájárulások 2006-ot követő hozzárendelése a vizsgálatok előfinanszírozásának visszatérítéséhez nem volt hatással a nyújtott támogatás összegére. A belga hatóságok jelezték továbbá, hogy a visszatérítési rendszer egy szolidarizált visszatérítési rendszer, ahol minden egyes gazdasági szereplő járulékot fizet az AFSCA számára, és ennek a hozzájárulásnak egy része a BSE-vizsgálatok előfinanszírozásához kapcsolódó múltbéli költségek visszatérítésére szolgál. Minden olyan gazdasági szereplő, aki az érintett időszakban szarvasmarhaféléket tartott, egyenlő módon járul hozzá ehhez a rendszerhez, de nem ők az egyetlen hozzájárulók. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatás finanszírozása nem képezi a szóban forgó támogatási intézkedés szerves részét.
5.4. A támogatási intézkedések összeegyeztethetőségének értékelése
(108)
Mivel a támogatás állami támogatásnak minősül és az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esik, meg kell vizsgálni, hogy az EUMSZ 107. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető-e.
(109)
A szóban forgó intézkedés ismeretében kizárólag az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontját lehet alkalmazni, amely kimondja, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.
(110)
A 2000-2006-os időszakra vonatkozó, az agrárágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatások (39) (a továbbiakban: „a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások”) 23.3 pontja, valamint a jogellenes állami támogatás értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közlemény (40) értelmében az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (41) 1. cikke f) pontja alapján jogellenesnek minősülő minden támogatást a támogatás nyújtása időpontjában érvényben lévő szabályokkal és iránymutatásokkal összhangban kell értékelni. A Bizottság 2002-ben elfogadta a TSE-iránymutatásokat. Ezek az iránymutatások 2003. január 1-je és 2006. december 31-e között voltak alkalmazandók (42). A TSE-irányelvek 44. pontja előírja, hogy különösen a BSE-vizsgálatokra vonatkozó eseteken kívül a 659/1999/EK rendelet 1. cikke f) pontja szerinti jogellenes támogatásokat a támogatás nyújtása pillanatában alkalmazandó szabályokkal és iránymutatásokkal összhangban kell megvizsgálni. Tekintettel arra, hogy a támogatások nyújtása 2001. január 1. és 2005. december 31. között történt, a TSE-iránymutatások képezik e támogatások vizsgálatának megfelelő keretét.
(111)
A 2007-2013-as időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások 194 c) pontjával összhangban a Bizottság 2007. január 1-jétől kezdődően nem alkalmazza tovább a TSE-iránymutatásokat, kivéve a TSE-iránymutatások 43. és azt követő pontjaiban meghatározott jogellenes támogatásokra vonatkozóan.
(112)
A különböző jogi rendelkezések alkalmazhatósága alapján két időszak különíthető el.
5.4.1. A 2001. január 1. és 2002. december 31. közötti időszak: a 2000-2006-os időszakra vonatkozó, a TSE-iránymutatások 45. pontjában hivatkozott mezőgazdasági iránymutatások 11.4 pontjának alkalmazhatósága
(113)
A TSE-iránymutatások 45. pontja előírja, hogy a BSE-vizsgálatokkal kapcsolatos költségek fedezésére szolgáló, a TSE-iránymutatások alkalmazási dátumát (azaz 2003. január 1-jét) megelőzően nyújtott jogellenes állami támogatások esetében a Bizottság az ilyen támogatások összeegyeztethetőségét a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások 11.4 pontjával összhangban értékeli, és a Bizottság ilyen támogatások elfogadására vonatkozó gyakorlata 2001 óta azt mutatja, hogy a támogatás intenzitása elérheti a 100 %-ot.
(114)
A 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások 11.4 pontjával összhangban, ahhoz, hogy összeegyeztethető legyen,
-
az intézkedésnek olyan közösségi, nemzeti vagy regionális szinten létrehozott megfelelő program keretébe kell illeszkednie, amelynek célja a szóban forgó betegség megelőzése, figyelemmel követése vagy felszámolása (11.4.2. pont),
-
az intézkedés céljának a megelőzésnek vagy kártalanításnak vagy a kettő kombinációjának kell lennie (11.4.3. pont),
-
az intézkedésnek összeegyeztethetőnek kell lennie a célkitűzésekkel és a közösségi állat- és növény-egészségügyi jogszabályokban előírt speciális rendelkezésekkel egyaránt (11.4.4. pont),
-
a támogatás intenzitása nem haladhatja meg az elszámolható költségek 100 %-át (11.4.5. pont).
Amikor a támogatások nyújtására közösségi és/vagy nemzeti és/vagy regionális támogatási rendszer keretében kerül sor, a Bizottság megköveteli arra vonatkozó bizonyíték nyújtását, hogy nem áll fenn olyan túlkompenzálás veszélye, amely különböző rendszerek intézkedéseinek halmozásából ered. Miután egy adott közösségi támogatás jóváhagyásra kerül, a Bizottság erre vonatkozó határozatának dátumát és hivatkozási számait fel kell tüntetni.
(115)
Ami az első három feltételt illeti, a hivatalos vizsgálat megnyitásáról szóló határozat már megállapította, hogy azok teljesülnek (lásd a megnyitásról szóló határozat (80) preambulumbekezdését). A belga hatóságok továbbá alátámasztották ezt a megközelítést a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozathoz fűzött megjegyzéseikben. A BSE fertőző betegség, amely veszélyezteti az emberi egészséget. Olyan állati betegségről van szó, amelynek az elsődleges kitöréseiről közvetlenül értesíteni kell a Bizottságot és a többi tagállamot (43). Az intézkedés célja a levágott és elhullott állatok vizsgálata révén a BSE felszámolása. A gazdálkodók által viselt költségek kompenzációjának biztosítania kell, hogy az intézkedések valóban megvalósulnak. Minden intézkedést a közösségi jogszabályokkal összhangban vagy azok által javasolt módon kell meghozni (44).
(116)
Ami a negyedik feltételt illeti, a Belgium által rendelkezésre bocsátott információk azt mutatják, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása ebben az időszakban 111,81 és 63,45 EUR között váltakozó összeget tett ki (lásd az (56) preambulumbekezdést). Ezek a költségek fedezik a laboratóriumi analízis, az állatorvos általi mintavétel, valamint a vizsgálati készlet költségeit. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a költségek összhangban vannak a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatásokban említettekkel, amely iránymutatások tartalmazzák többek között az egészségügyi ellenőrzések, a vizsgálatok és egyéb szűrővizsgálati intézkedések valós költségeit.
(117)
Összefoglalásképpen elmondható, hogy a 2001. január 1-jétől2002. december 31-ig tartó időszakban nyújtott támogatások összeegyeztethetők a belső piaccal.
5.4.2. A 2003. január 1. és 2005. december 31. közötti időszak: a TSE-iránymutatások 21. és azt követő pontjainak alkalmazhatósága
(118)
A TSE-iránymutatások 23. pontjával összhangban a Bizottság úgy határozott, hogy továbbra is engedélyezi a BSE-vizsgálatokkal kapcsolatos költségek akár 100 %-át lefedő támogatásokat, a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatások 11.4 pontjában kifejtett alapelveket követve (lásd a (114) preambulumbekezdést).
(119)
Ezenkívül a TSE-iránymutatásokkal összhangban az alábbi feltételeknek is teljesülniük kell:
-
2003. január 1-jétől kezdődően az emberi fogyasztás céljából levágott szarvasmarhafélék kötelező BSE-vizsgálata esetén a támogatások - beleértve a közösségi kifizetéseket is - nem haladhatják meg a 40 EUR-t vizsgálatonként (lásd a TSE-iránymutatások 24. pontját),
-
a BSE-vizsgálatok által okozott költségek fedezésére szolgáló állami támogatást annak a gazdasági szereplőnek kell kifizetni, akinek a telephelyén a vizsgálat céljára szolgáló mintákat vették. Amennyiben a támogatást laboratóriumok részére folyósítják, bizonyítani kell, hogy a támogatás teljes összege eljut a gazdasági szereplőhöz (a TSE-iránymutatások 25. pontja).
(120)
A (115) és (116) preambulumbekezdésben már jelzetteknek megfelelően a 2000-2006-os időszakra vonatkozó mezőgazdasági iránymutatásokban foglalt négy feltétel teljesült.
(121)
A vizsgálatonkénti 40 EUR maximális összegre vonatkozó feltétek tekintetében a Bizottság megjegyezte, hogy ez az összeg 2003. január 1. és 2004. június 30. között túllépésre került. A Belgium által rendelkezésre bocsátott adatok szerint az említett időszakban a túllépés teljes összege 6 619 810,74 EUR volt. 2004. július 1-jétől kezdődően a vizsgálat teljes költsége 40 EUR alatt maradt (lásd a (64) preambulumbekezdést). A belga hatóságok jelezték, hogy ezek az összegek lefedték a nemzeti és a közösségi kifizetéseket is (lásd az (58) preambulumbekezdést).
(122)
Azt a feltételt illetően, amely előírja, hogy a támogatást annak a gazdasági szereplőnek kell kifizetni, akinek a telephelyén a vizsgálat céljára szolgáló mintákat vették, valamit hogy amennyiben a támogatást laboratóriumok számára folyósítják, bizonyítani kell, hogy a támogatás teljes összege eljut a gazdasági szereplőhöz (a TSE-iránymutatások 25. pontja), a Bizottság arra jutott, hogy ez a feltétel teljesül.
(123)
Ahogyan az a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatban is szerepel, a belga hatóságok jelezték, hogy a BSE-vizsgálatok költségeit közvetlenül a laboratóriumoknak fizetik ki. A gazdasági szereplőknek semmilyen laboratóriumi díjat nem kell fizetniük a szarvasmarhaféléken végzett BSE-vizsgálatok után. Ez az értékelés megfelel a hasonló rendszerre az N 9/05 és N 10/05 határozat (95) preambulumbekezdésében meghatározotthoz. Ahogyan az korábban már elhangzott, a termelőknél csak a díj jelentkezik költségként (lásd a (93) és soron következő preambulumbekezdéseket), de a BSE-vizsgálatok finanszírozásának ez a része nem képez támogatást. Következésképpen a támogatás teljes összege eljut a gazdasági szereplőhöz.
5.4.3. 2006. január 1-jétől kezdődően
(124)
Ami a 2006. január 1-jét követő időszakot illeti, a Bizottság az N 9/05 és 10/05 határozatra hivatkozik, mivel e határozatnak nem célja az említett határozatban jóváhagyott támogatások ismételt tárgyalása.
5.4.4. Következtetés
(125)
Következtetésként elmondható, hogy a 2003. január 1-jétől2004. június 30-ig terjedő időszakban a BSE-vizsgálatok finanszírozásának célját szolgáló, vizsgálatonkénti 40 EUR összeget meghaladó, összesen 6 619 810,74 EUR összeget kitevő támogatás nem összeegyeztethető a belső piaccal.
5.5. Az előfinanszírozott költségvetés visszatérítése
(126)
Ahogyan az korábban már elhangzott, a 2003. január 1-jétől2004. június 30-ig terjedő időszakban végzett vizsgálatok finanszírozása állami forrásokból, a vizsgálatonkénti 40 EUR maximális összeg túllépésével történt.
(127)
Belgium e többlet visszatéríttetése mellett döntött, amit a 2006. január 1-jétől kezdődően kezdetben 15 éves időszakra felosztott, majd később megszüntetett, az AFSCA finanszírozására levont hozzájárulás összege segítségével biztosít. A belga hatóságok szerint azért szükséges ez a globális megközelítés, mivel a gyakorlatban bonyolult lenne az egyéni visszatérítés megvalósítása, mert egyes gazdasági szereplők már elhunytak vagy beszüntették tevékenységüket.
(128)
Utolsó, 2011. április 6-án kelt levelükben a belga hatóságok jelezték, hogy az AFSCA a 2005-2006-os évek során megkezdte a visszatérítést az AFSCA forrásai segítségével.
(129)
A javasolt visszatérítési rendszer azonban nem felel meg a jogellenes és nem összeegyeztethető állami támogatás esetén alkalmazandó visszatérítés alapvető követelményeinek. A joggyakorlatnak megfelelően a visszatéríttetés célja a szóban forgó támogatás nyújtása előtt a piacon fennállt helyzet visszaállítása. A korábbi állapot visszaállítására vonatkozó cél akkor valósul meg, ha a jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásokat a kedvezményezett visszafizeti, hogy ez utóbbi elveszítse az előnyt, amelyet a piacon a versenytársaihoz képest élvezett, tehát a támogatás folyósítása előtti helyzet visszaállításra kerül (45). A visszatérítendő támogatás tartalmazza a Bizottság által meghatározott méltányos nagyságú kamatot, amelyet a jogellenes támogatás kedvezményezett számára való rendelkezésre bocsátásának napjától a visszatérítés napjáig terjedő időszakra kell alkalmazni (46). Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (47) alapján a kamatot kamatos kamattal kell kiszámítani, azonban itt nem ez történt. Továbbá a 659/1999/EK rendelet 14. cikke előírja, hogy a tagállam minden intézkedést megtesz a Bizottság határozatának azonnali és hatékony végrehajtása érdekében. A Belgium által javasolt és részben megvalósított visszatérítés nem felel meg a fent említett követelményeknek és nem tekinthető a 659/1999/EK rendelet 14. cikkében előírt visszatérítésnek.
6. KÖVETKEZTETÉSEK
(130)
A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a BSE-vizsgálatok díjak általi finanszírozása nem minősül állami támogatásnak.
(131)
A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a BSE-vizsgálatok finanszírozása állami forrásokból az alkalmazandó jogszabályok értelmében kötelezően BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodóknak, vágóhidaknak vagy egyéb gazdasági szereplőknek nyújtott támogatásnak minősül. Ez a támogatás a 2001. január 1-jétől2002. december 31-ig terjedő időszakra, valamint a 2004. július 1-jétől2005. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan a belső piaccal összeegyeztethető. A 2003. január 1-jétől2004. június 30-ig terjedő időszak tekintetében viszont nem összeegyeztethető. A támogatás összeegyeztethetetlen részét a vizsgálatonként 40 EUR-t meghaladó összegek jelentik, amely Belgium szerint összesen 6 619 810,74 EUR.
(132)
A Bizottság megállapítja, hogy Belgium a január 1. és 2004. június 30. közötti időszakban jogellenesen, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtott támogatást a BSE-vizsgálatok finanszírozásához. 2003. január 1-jétől kezdődően a támogatásra mentesítési rendelet vonatkozott, de mivel e mentesítési rendelet feltételei nem teljesültek, a támogatások jogellenesek.
(133)
A vizsgálatonként 40 EUR-t meghaladó, jogellenes és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásokat vissza kell téríttetni, kivéve az olyan specifikus projektekhez nyújtott támogatásokat, amelyek - a támogatás folyósításának időpontjában - megfelelnek az alkalmazandó de minimis rendeletben meghatározott összes feltételnek,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A díjakból finanszírozott intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak.
(2) A 2001. január 1. és 2002. december 31. közötti időszakban, valamint a 2004. július 1. és 2005. december 31. közötti időszakban a kötelező BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodók, vágóhidak és egyéb gazdasági szereplők javára a BSE-vizsgálatok állami forrásból történő finanszírozása a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül.
(3) A 2003. január 1. és 2004. június 30. közötti időszakban a kötelező BSE-vizsgálatnak alávetendő szarvasmarhafélékből származó termékeket feldolgozó, kezelő, árusító vagy forgalomba hozó gazdálkodók, vágóhidak vagy egyéb gazdasági szereplők javára a BSE-vizsgálatok állami forrásból történő finanszírozása a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül a vizsgálatonként 40 EUR alatti összegek esetében. A vizsgálatonként 40 EUR-t meghaladó összegek nem összeegyeztethetők a belső piaccal, és ezeket vissza kell téríttetni, kivéve az olyan specifikus projektekhez nyújtott támogatásokat, amelyek - a támogatás folyósításának időpontjában - megfelelnek az alkalmazandó de minimis rendeletben meghatározott összes feltételnek.
(4) Belgium a 2001. január 1. és 2004. június 30. közötti időszakban jogellenesen, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtott támogatást a BSE-vizsgálatok finanszírozásához.
2. cikk
(1) Belgium meghozza a szükséges intézkedéseket az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében említett jogtalan és a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásoknak a kedvezményezettektől történő visszafizettetése érdekében.
(2) A visszafizettetésre kerülő támogatások tartalmazzák a kamatot is, a támogatásnak a kedvezményezett számára történő rendelkezésre bocsátásának időpontjától a visszafizetés időpontjáig számítva.
(3) A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetében foglalt rendelkezésekkel összhangban, kamatos kamattal kell kiszámítani.
(4) A visszafizettetést késedelem nélkül végre kell hajtani, a nemzeti jog által előírt eljárásokkal összhangban, amennyiben azok lehetővé teszik e határozat azonnali és hatékony végrehajtását.
3. cikk
Az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében említett támogatást azonnal és hatékonyan kell visszafizettetni.
Belgium biztosítja, hogy e határozatot az értesítésétől számított négy hónapon belül végrehajtja.
4. cikk
(1) E határozat értesítésének dátumától számított két hónapon belül Belgium benyújtja a Bizottsághoz az alábbi információkat:
a)
az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében említett támogatásból részesült kedvezményezettek listája, valamint az egyes kedvezményezettek részére nyújtott támogatás teljes összege,
b)
a kedvezményezettek által visszafizetendő teljes összeg (támogatás és a visszatérítési kamatok),
c)
az e határozatnak való megfelelés érdekében meghozott, illetve tervezett intézkedések részletes leírása,
d)
igazoló dokumentumok arra vonatkozóan, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.
(2) Belgium mindaddig tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása céljából elfogadott nemzeti intézkedések nyomán elért eredményekről, amíg az 1. cikk (3) és (4) bekezdésében említett támogatás visszafizetése be nem fejeződött.
(3) Az (1) bekezdésben előírt két hónapos időszak leteltével Belgium - a Bizottság egyszerű kérésére - jelentést nyújt be az e határozatnak való megfelelés érdekében meghozott és tervezett intézkedésekről. Ebben a jelentésben Belgium részletes tájékoztatást ad a kedvezményezettek által már visszafizetett támogatás és kamatok összegéről.
5. cikk
Ennek a határozatnak a Belga Királyság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 27-én.