РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 464/2011 НА СЪВЕТА
от 11 май 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на зеолит A на прах с произход от Босна и Херцеговина
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия („Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 1036/2010 (2) („временния регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах с произход от Босна и Херцеговина („БиХ“).
(2)
Процедурата започна в отговор на жалба, внесена на 4 януари 2010 г. от Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. и Zeolite Mira Srl Unipersonale (наричани по-долу „жалбоподателите“), които съставляват съществен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на зеолит А на прах в Съюза. Жалбата съдържаше доказателства за наличие на дъмпинг и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно, за да се обоснове започването на процедура.
2. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(3)
След разгласяването на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решение да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки (наричано по-долу „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни изразиха своите мнения относно временните констатации в писмен вид. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
(4)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(5)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 януари 2009 г. до 31 декември 2009 г. („разследвания период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
(6)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, въз основа на които Комисията направи препоръката за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит А на прах с произход от БиХ и за окончателно събиране на сумите, обезпечени чрез временното мито. Беше им даден също така срок, в който да изложат становищата си.
(7)
Устно и писмено представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание при необходимост.
3. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
При липсата на други коментари по тези въпроси изложеното в съображения 12-15 от временния регламент се потвърждава.
(9)
С оглед на гореизложеното се стигна до окончателното заключение, че всички дефинирани по-горе видове зеолит А на прах са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
4. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНА ИЗВАДКА
(10)
Босненската група, която е производител и износител („Birac“), отново изтъкна искането си, направено по време на предварителния етап на разследването, че производител от Съюза, който не е включен в извадката (Silkem d.o.o. или „Silkem“), е трябвало да бъде интегриран напълно в отговора на въпросника, даден от производител от Съюза, който е включен в извадката (MAL Magyar Aluminium или „MAL“), тъй като двете предприятия са свързани. Изтъкнато беше, че ако бъде допуснат този пропуск, това ще се равнява на дискриминация между производителите и износителите от Съюза, тъй като в случаите, в които има свързани производители износители с местоположение в държави, които са предмет на антидъмпингово разследване, от всичките се изисква да представят отговори на въпросниците. Освен това Birac изтъкна, че MAL и Silkem следва да се разглеждат като неоказващи съдействие на разследването.
(11)
Тези искания не могат да бъдат приети. Поради причините, изложени в съображение 19 от временния регламент, MAL и Silkem са оказали пълно съдействие при разследването. Нужно е да се припомни, че Silkem предостави информация в отговора на формуляра за извадката и че в показателите за макроданните Silkem беше взето предвид. Предприятието обаче не беше включено в списъка на предприятията, включени в извадката, поради малкия му размер. Следователно не беше необходимо Silkem да предостави така наречените микроданни и a fortiori те не бяха проверени. Освен това, тъй като продажбите на Silkem на въпросния продукт са сравнително малки в сравнение с тези на MAL, нищо не показва, че консолидирането на данните на Silkem в тези на MAL би довело до някаква разлика.
(12)
Освен това е ясно, че твърденията за дискриминация между производителите износители и производителите от Съюза са необосновани, тъй като ситуациите се различават. От една страна, разследването за наличие на дъмпинг обикновено се извършва на равнище предприятие, като за тази цел службите на Комисията трябва да изчислят дъмпингов марж за съответното предприятие. В допълнение група от производители износители трябва да бъде разглеждана в нейната цялост, тъй като в противен случай съществува риск износът да бъде извършван от онази част от групата, която се ползва с най-ниско мито. От друга страна, при разследването на вредата целта е да се провери дали цялата промишленост на Съюза е засегната от съществена вреда. В този случай се счита, че производителите от Съюза, включени в извадката за нуждите на настоящото разследване, представляват цялото производство на Съюза по отношение на някои показатели за вреда (микропоказатели). Поради това аргументът се отхвърля.
(13)
Birac твърди освен това, че босненско въгледобивно дружество, свързано с MAL, което доставя суровини (например боксит) на този конкретен производител от Съюза, също е трябвало да окаже съдействие по време на разследването. В това отношение следва да се отбележи, че въгледобивното дружество е било посочено в отговора на въпросника на MAL. Освен това разходите, свързани с набавянето на боксит и превръщането му в алуминиев трихидрат, бяха докладвани в тяхната цялост в производствените разходи на MAL. Следователно групата MAL е спазила напълно изискванията за докладване, определени от службите на Комисията. Поради това аргументът се отхвърля.
(14)
При липсата на други коментари по тези въпроси изложеното в съображения 16-20 от временния регламент се потвърждава окончателно.
5. ДЪМПИНГ
5.1. Нормална стойност
(15)
Необходимо е да се припомни, че при липсата на представителни продажби на вътрешния пазар нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(16)
За да се конструира нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, направените търговски, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от всеки един от оказалите съдействие производители износители при продажбите на вътрешния пазар на сходния продукт при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. Тъй като не съществуват различни видове от въпросния продукт или от сходния продукт, беше използвана среднопретеглена печалба. При необходимост производствените разходи и търговските, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструирането на нормалните стойности.
(17)
В допълнение към временното разгласяване Birac предостави своите коментари относно определянето на маржа на печалбата, използван при конструирането на нормалната стойност. Според Birac използваната методология е в нарушение на член 2, параграф 3 от основния регламент, тъй като в този конкретен случай резултатът от използването на маржа на печалбата на непредставителните продажби на вътрешния пазар за конструирането на нормалната стойност е идентичен с резултата, който щеше да се получи, ако бяха използвани цените на непредставителните продажби на вътрешния пазар. Според групата не е възможно с комбинираното тълкуване на параграфи 3 и 6 от член 2 от основния регламент да се е търсил подобен непоследователен подход. Освен това според групата използваният марж на печалбата е неразумен и непропорционален, особено в сравнение с целевата печалба, използвана за изчисляването на маржа на подбиване.
(18)
Birac твърдеше също така, че поради характера си продажбите на вътрешния пазар не трябва да бъдат считани за реализирани при обичайни търговски условия и затова не трябва да бъдат използвани за установяването на нормалната стойност.
(19)
Що се отнася до първото твърдение, следва да се отбележи, че приложеният метод е в съответствие с разпоредбите на основния регламент и със съдебната практика, произтичаща от решенията на СТО, според които при конструирането на нормалната стойност трябва да се използва печалбата от продажбите на вътрешния пазар при обичайни търговски условия, дори и тези продажби да не са били представителни. В този конкретен случай следва да се отбележи, че тъй като всички продажби на вътрешния пазар са донесли печалба, конструирането на нормалната стойност действително е дало същите резултати, както и ако нормалната стойност е била изчислена въз основа на цените на продажбите на вътрешния пазар. Първо следва да се отбележи, че данните за печалбата и за търговските, общите и административните разходи се основаваха на собствените продажби на дружеството на вътрешния пазар, за които се считаше, че са реализирани при обичайни търговски условия. Освен това е необходимо да се отбележи, че „разумността“ на маржа на печалбата не може да бъде измерена спрямо целевата печалба, използвана за изчисляването на маржа на подбиване, тъй като тази печалба отразява ситуацията на пазара на ЕС в отсъствието на дъмпингов внос и следователно не може да представлява подходящ показател за определянето на печалбата, която да бъде използвана в контекста на конструирането на нормалната стойност. Поради това аргументът следва да се отхвърли.
(20)
Що се отнася до твърдението, че продажбите на вътрешния пазар не трябва да бъдат считани за реализирани при обичайни търговски условия, разследването установи, че данните и доказателствата, предоставени от Birac, представляват надеждна основа за определяне на нормалната стойност. Поради това аргументът беше сметнат за необоснован и беше отхвърлен.
(21)
При липсата на други коментари относно определянето на нормалната стойност се потвърждава методът, описан в съображения 21-26 от временния регламент.
5.2. Експортна цена
(22)
При липсата на коментари относно експортната цена изложеното в съображения 27 и 28 от временния регламент се потвърждава.
5.3. Сравнение
(23)
При липсата на коментари относно сравнението между нормалната стойност и експортната цена изложеното в съображение 29 от временния регламент се потвърждава.
5.4. Дъмпингов марж
(24)
При липсата на други коментари относно определянето на дъмпинговия марж, които биха наложили изменение на предварителните констатации, съображения 30-32 от временния регламент се потвърждават.
6. ВРЕДА
(25)
Някои производители от Съюза, двама ползватели в ЕС и единственият босненски производител износител изпратиха коментари относно констатациите по отношение на вредата
(26)
Тъй като аргументите бяха вече подробно разгледани във временния регламент, те не са включени отново в настоящия регламент.
6.1. Общи забележки
(27)
В съображения 45 и 68 от временния регламент се посочва ясно, че промишлеността на Съюза в настоящото разследване включва всички производители от Съюза. В допълнение факторите за вредата, въз основа на които беше направена констатацията относно вредата, по принцип се основават на данни, свързани с промишлеността на Съюза. Когато са използвани данни, свързани с промишлеността на Съюза, това е отразено в раздел 5.4 от временния регламент с позоваване на „макроданни“. Въпреки това, когато не беше налице информация за цялата промишленост на Съюза, бяха използвани данните от представителната извадка на производителите от Съюза. По тези въпроси не бяха получени коментари и следователно предварителните констатации се потвърждават окончателно.
(28)
В съображение 34 от временния регламент обаче се съдържа погрешно твърдение. Това съображение трябва да гласи: „Всички производители от Съюза съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и те ще бъдат наричани по-нататък за краткост „промишлеността на Съюза““.
(29)
При липсата на други коментари констатациите, изложени в съображения 52-56 от временния регламент, се потвърждават.
6.2. Потребление на Съюза
(30)
При липсата на други коментари констатациите, изложени в съображения 35-38 от временния регламент, се потвърждават.
6.3. Внос от засегнатата държава
(31)
При липсата на други коментари констатациите, изложени в съображения 39-43 от временния регламент, се потвърждават.
6.4. Състояние на промишлеността на Съюза
6.4.1. Показатели за вреда
(32)
През октомври 2010 г. на производствената площадка на един от производителите от Съюза, MAL, възникна промишлен инцидент. Въпреки това данните, предоставени от дружеството, сочат, че до януари 2011 г. доставките на разглеждания продукт са били възстановени. Следователно беше ясно, че този инцидент не е довел до сериозни последици за доставките на пазара на ЕС.
(33)
Birac твърдеше, че тъй като гореспоменатото босненско въгледобивно дружество, свързано с MAL, е реализирало печалби през РП, Комисията трябва да адаптира разходите за продукция и печалба на MAL при изчисляването на икономическите показатели, тъй като според него печалбите на MAL са намалели в резултат на високите печалби, реализирани от свързаното с него въгледобивно дружество в БиХ.
(34)
По отношение на горния аргумент следва да се отбележи, че покупките на боксит от свързаното дружество са извършвани в условията на пазарна конкуренция. На този въпрос беше обърнато внимание по време на проверката на място. Тъй като по време на РП MAL е закупувал боксит от свързани и от несвързани предприятия на приблизително една и съща средна цена, Комисията беше удовлетворена от факта, че закупуването на боксит се е осъществявало на пазарни цени и поради това не се налагат промени в тенденцията на рентабилността на MAL, която беше използвана при изчисляването на тенденцията, представена в съображение 52 от временния регламент. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(35)
Според друго твърдение на Birac, понеже то си е набавило някои суровини директно от своето производство на алуминий, то се ползвало със значителни конкурентни предимства в сравнение с повечето производители от Съюза, което следва да бъде отразено в маржа на вредата. Този аргумент не може да бъде приет. Ако дадено дружество се ползва с конкурентно предимство, това би трябвало да даде отражение върху изчисляването на дъмпинга като цяло, а именно ще доведе до по-ниски разходи, а оттук и до по-ниска нормална стойност. Този вид конкурентно предимство няма концептуална връзка с маржа на вредата. При последния се проверява дали равнище на митото, което е под дъмпинговия марж, би било достатъчно за отстраняването на вредата. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(36)
Според ползвателите от Съюза положителното развитие на някои фактори на вредата е било пренебрегнато в предварителната оценка на Комисията (рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите), като според тях трябва да бъдат анализирани всички фактори. В оценката на вредата обаче тези положителни развития са анализирани в пълна степен. Те бяха взети предвид, но не бяха счетени за решаващи в настоящия случай поради причините, изложени в съображения 52-60 от временния регламент. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(37)
При липсата на други коментари констатациите, изложени в съображения 44-64 от временния регламент, се потвърждават.
6.5. Заключение относно вредата
(38)
Като се вземе предвид гореизложеното и при липсата на други коментари по тези въпроси, заключенията в съображения 65-69 от временния регламент се потвърждават.
7. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(39)
Един оказал съдействие ползвател твърди, че анализът на причинно-следствената връзка е погрешен, тъй като според Комисията по отношение на някои фактори на вредата през РП (2009 г.) се наблюдава временно подобрение. Този ползвател изрази несъгласие с направената от Комисията оценка, а именно, че реализираната по-висока рентабилност през 2009 г. в сравнение с 2008 г. е била резултат от краткосрочни временни развития, които няма да се повторят през 2010 г.
(40)
По отношение на горния коментар се отбелязва, че аргументите на страната са само твърдения и не са подкрепени с нови доказателства. За разлика от тях позицията на Комисията е подкрепена с информация, предоставена от производителите от Съюза по време на разследването както на предварителния, така и на окончателния етап. Информацията, предоставена в процеса на посещенията за проверка, беше проверена и на място. Предвижданията на Комисията за влошаване на маржовете на печалбата след РП се потвърждават и от данните за цялата 2010 година, предоставени от двама производители от Съюза. Поради това този аргумент се отхвърля.
(41)
Birac оспорва предварителната констатация относно влиянието на вноса от трети държави. Според анализа на Комисията в съображение 77 от временния регламент обаче Birac е единственият голям износител за пазара на ЕС. На практика не е имало внос от други източници. Birac не предоставя нови доказателства в това отношение и поради това неговият аргумент се отхвърля.
(42)
Един оказал съдействие ползвател оспори направения във временния регламент анализ относно спада в потреблението и се позова на антидъмпинговото разследване относно катодните тръби за цветни телевизори като прецедент по отношение на свиването на търсенето (3). Изтъкнато бе, че в това разследване свиването на търсенето е довело до прекратяването на процедурата. Въпреки това не съществува паралел между разследването за катодните тръби за цветни телевизори и настоящото разследване. В първия случай потреблението се е сринало поради заместването на продукта с други продукти. За разлика от него спадът в потреблението при настоящото разследване е много умерен (7 %, както се посочва в съображения 37 и 38 от временния регламент). В това отношение се отбелязва също така, че развитието на потреблението беше разгледано допълнително в съображения 78-80 от временния регламент, но засегнатият оказал съдействие ползвател не беше в състояние да предостави доказателства, за да опровергае констатациите на Комисията. Поради това тези аргументи бяха отхвърлени.
(43)
Предвид гореизложеното констатациите в съображения 70-92 от временния регламент, а именно че съществената вреда за промишлеността на Съюза е била причинена от дъмпинговия внос, се потвърждават.
8. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(44)
Един оказал съдействие ползвател твърди, че в съображение 104 от временния регламент Комисията е предоставила подвеждаща информация относно важността на разходите за зеолит по отношение на общата себестойност. По-специално той твърди, че разходите за зеолит се равняват на повече от 5 % от общата себестойност, както е посочено в това съображение. В това отношение следва да се отбележи, че тази страна не е предоставила нови данни в подкрепа на твърдението си, докато констатациите на Комисията се основават на проверена информация от оказалите съдействие ползватели. Следва да се отбележи, че терминът „обща себестойност“, който е използван в съображение 104 от временния регламент, включва всички производствени разходи плюс търговските, общите и административните разходи. Освен това твърдението за „по-малко от 5 %“ е средна стойност, в която се включват както перилни препарати, така и омекотители за вода. Накрая следва да се поясни, че разходите за зеолит в омекотителите за вода са по-високи от разходите за зеолит при перилните препарати, но използването на зеолит определено е най-голямо при перилните препарати. Действително по отношение на този конкретен оказал съдействие ползвател омекотителите за вода са представлявали много малка част от оборота на неговите производни продукти, при които се използва зеолит. Поради това този аргумент се отхвърля.
(45)
Един оказал съдействие ползвател оспори констатацията в съображение 102 от временния регламент, че Китай е потенциален алтернативен източник на доставки. Като отчита направените коментари, Комисията е съгласна, че макар някои китайски стоки да са навлезли на пазара на ЕС през РП, не е вероятно в близко бъдеще Китай да се превърне в голям доставчик (вж. съображение 41 по-горе). Въпреки това, като се има предвид нивото на използваемост на производствените мощности в Съюза за разглеждания продукт, Комисията продължава да е на мнение, че не съществуват проблеми по отношение на предлагането на разглеждания продукт. Поради това този аргумент се отхвърля.
(46)
Един оказал съдействие ползвател твърди, че ако в резултат на настоящото разследване бъде наложено мито, разходите за зеолит биха нараснали до такава степен, че неговите цени за перилни препарати и омекотители за вода също биха нараснали, което ще доведе до увеличаване на потребителските цени. Този аргумент се основава на предположението, че ползвателите ще прехвърлят увеличението в цената на зеолита в резултат на налагането на антидъмпингово мито. Първо, Комисията е на мнение, че производителите от Съюза по-скоро биха спечелили от мерките, тъй като ще реализират по-големи икономии от мащаба, отколкото от увеличаване на цените (вж. съображения 108 и 111 от временния регламент). Накрая, както се посочва по-горе, делът на разходите, свързани със зеолит, в общата себестойност на производството на производни продукти е малък, така че всяка последица от митото, макар и това да е малко вероятно, не би поставила под въпрос предварителното заключение, а именно че не са налице причини от първостепенно значение, свързани с интереса на Съюза, срещу налагането на мерки. Поради това този аргумент се отхвърля.
(47)
Един оказал съдействие ползвател заяви, че може да премине към формули без зеолит в своите перилни препарати, което би оказало отрицателно въздействие върху производителите на зеолит от Съюза. На производителите от Съюза е известно, че такъв риск за техния бизнес съществува, благодарение на информацията по досието, която е достъпна за проверка от заинтересованите страни. Въпреки това не съществуват конкретни доказателства, които да позволят да бъде оценен предполагаемият ефект от това хипотетично преминаване за промишлеността на Съюза. Поради това този аргумент се отхвърля.
(48)
Горепосочените аргументи бяха взети предвид на окончателния етап на разследването, но те не променят основните му заключения. При липсата на други коментари констатациите, изложени в съображения 93-112 от временния регламент, се потвърждават. Следователно се заключава, че не са повдигнати аргументи, от които да се предположи, че налагането на мерки в резултат на настоящото разследване не е в интерес на Съюза.
9. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
9.1. Степен на отстраняване на вредата
(49)
При липсата на други коментари констатациите, изложени в съображения 114-116 от временния регламент, се потвърждават.
9.2. Окончателни мерки
(50)
С оглед на заключенията, направени във връзка с дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъде наложено окончателно антидъмпингово мито, което да се равнява на по-ниската от установените стойности за дъмпинговия марж и маржа на вредата в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай ставката на митото съответно следва да бъде на нивото на установения дъмпинг. Той беше изчислен на 28,1 %.
(51)
Въз основа на изложеното по-горе ставката на окончателното антидъмпингово мито за БиХ е в размер на 28,1 %.
10. ОКОНЧАТЕЛНО СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(52)
Предвид на големия дъмпингов марж, който беше установен, и предвид равнището на причинената вреда на промишлеността на Съюза се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с временния регламент, да се съберат окончателно до размера на митото, наложено окончателно с настоящия регламент.
11. ФОРМА НА МЕРКИТЕ
(53)
В хода на разследването босненският производител износител Alumina d.o.o. Zvornik, заедно с неговото свързаното дружество в Съюза Kauno Tiekimas AB (със седалище в Каунас, Литва) предложиха да поемат гаранция по отношение на цените в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Следва да се отбележи, че неотдавана Fabrica glinice „Birac“ стана холдингово дружество и Alumina d.o.o. със седалище в Zvornik остана единственият производител износител в групата.
(54)
Комисията разгледа предложението. Следва да се отбележи, че разглежданият продукт е базов продукт, който съществува само в един тип и спецификация и следователно е изключен евентуален риск от ценова компенсация чрез различни видове продукти. Разследването показа, че целият износ за Съюза е бил фактуриран от свързаното дружество в Съюза (т.е. Kauno Tiekimas AB, Каунас, Литва). Това свързано дружество продава и други продукти, произведени от групата Birac. Пазарът на зеолит А на прах обаче е ясно дефиниран и клиентите, купуващи зеолит А на прах, по принцип не биха закупили другите продукти, произведени от групата Birac. Следователно беше заключено, че съществува малък риск от кръстосана компенсация чрез евентуална продажба на други продукти на същите клиенти.
(55)
С Решение 2011/279/ЕС (4) Комисията прие предложението за гаранция на Alumina d.o.o. Zvornik и неговото свързано дружество Kauno Tiekimas. Съветът си дава сметка, че предложението за поемане на гаранция по отношение на цените премахва ефекта на вредата от дъмпинга и ограничава до задоволителна степен риска от заобикаляне на мерките.
(56)
За да могат Комисията и митническите органи да следят ефективно за спазването на гаранцията, поета от Alumina d.o.o. Zvornik и неговото свързано дружество, при представянето на искането за допускане за свободно обращение пред съответния митнически орган, освобождаването от антидъмпингово мито се извършва, при условие че: i) бъде представена фактура за гаранция, представляваща търговска фактура, която съдържа поне информацията и декларацията, посочени в приложението; ii) внесените стоки са произведени, изпратени и за тях е издадена фактура или директно от Alumina d.o.o. Zvornik на първия независим клиент в Съюза, или директно от Kauno Tiekimas на първия несвързан клиент в Съюза; и iii) стоките, декларирани и представени пред митническите органи, отговарят напълно на описанието във фактурата за гаранцията. В случаите, в които горните условия не са изпълнени, съответното антидъмпингово мито възниква в момента на приемането на декларацията за допускане за свободно обращение.
(57)
Когато, в съответствие с член 8, параграф 9 от основния регламент, Комисията оттегли даденото от нея одобрение за предложението за гаранция вследствие на нарушение, като посочи конкретни транзакции и обяви съответните фактури за гаранцията за невалидни, митническо задължение възниква в момента на приемането на декларацията за допускане за свободно обращение.
(58)
Вносителите следва да знаят, че митническо задължение може да възникне, като обичаен търговски риск, в момента на приемането на декларацията за допускане за свободно обращение, както е описано в съображения 56 и 57, дори ако предложената гаранция от производителя, от който те купуват директно или индиректно, е била приета от Комисията.
(59)
Съгласно член 14, параграф 7 от основния регламент митническите органи следва незабавно да уведомят Комисията, когато са налице признаци за нарушаване на поетата гаранция.
(60)
Поради гореизброените причини Комисията счита предложената от Alumina d.o.o. Zvornik и Kauno Tiekimas гаранция за приемлива. Засегнатите дружества бяха уведомени за основните факти, съображения и задължения, на които се основава одобрението.
(61)
В случай на нарушение или оттегляне на поетата гаранция или ако Комисията оттегли своето одобрение за гаранцията, наложеното от Съвета антидъмпингово мито в съответствие с член 9, параграф 4 се прилага автоматично по силата на член 8, параграф 9 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на зеолит A на прах, наричан още „зеолит NaA“ или „зеолит 4A на прах“, понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00 (код по TARIC 2842100030) и с произход от Босна и Херцеговина.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1, е в размер на 28,1 %.
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Вносът, деклариран за допускане за свободно обращение, който е фактуриран от дружествата, чиито гаранции Комисията е приела и чиито имена са изброени в Решение 2011/279/ЕС, се освобождава от антидъмпинговото мито, наложено с член 1, при условие че:
а)
стоките са произведени, изпратен и за тях е издадена фактура или директно от Alumina d.o.o., Zvornik, Босна и Херцеговина, на първия независим клиент в Съюза, или директно от дружеството Kauno Tiekimas AB, Каунас, Литва, на първия независим клиент в Съюза;
б)
стоките се придружават от фактура за гаранция, представляваща търговска фактура, която съдържа поне информацията и декларацията, посочени в приложението към настоящия регламент; и
в)
стоките, декларирани и представени пред митническите органи, отговарят напълно на описанието във фактурата за гаранция.
2. Митническо задължение възниква в момента на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение:
-
когато за вноса, посочен в параграф 1, бъде установено, че едно или повече от условията, изброени в този параграф, не са изпълнени, или
-
когато Комисията оттегли своето одобрение за гаранцията в съответствие с член 8, параграф 9 от основния регламент с регламент или с решение, в които се посочват конкретни транзакции, и обяви съответните фактури за гаранция за невалидни.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито в съответствие с Регламент (ЕО) № 1036/2010 относно вноса на зеолит А на прах, понастоящем класиран в код по КН ex 2842 10 00 (код по TARIC 2842100030), с произход от Босна и Херцеговина, се събират окончателно.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 11 май 2011 година.
A TANÁCS 464/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. május 11.)
a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Bizottság az 1036/2010/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozóan.
(2)
Az eljárás megindítására az Industrias Quimicas del Ebro SA, a MAL Magyar Alumínium Zrt., a PQ Silicas BV, a Silkem d.o.o. és a Zeolite Mira Srl Unipersonale (a továbbiakban: panaszosok) által 2010. január 4-én benyújtott panasz alapján került sor, amelyek termelése a zeolit-A-por teljes uniós termelésének jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(3)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(4)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.
(5)
A dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgált időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
(6)
A feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára a Bizottság végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
(7)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
3. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(8)
E kérdéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (12)-(15) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
(9)
A fentiekre tekintettel véglegesen megerősítést nyert az a tény, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szempontjából a zeolit-A-por minden típusa hasonló.
4. MINTAVÉTEL
(10)
A boszniai exportáló termelői csoport (a továbbiakban: Birac) fenntartotta a vizsgálat előzetes szakasza során tett állítását, miszerint a mintában nem szereplő egyik uniós gyártót (a továbbiakban: Silkem d.o.o. vagy Silkem) teljes mértékben be kellett volna vonni a mintában szereplő uniós gyártónak (a továbbiakban: MAL Magyar Alumínium Zrt. vagy MAL) a kérdőívre adott válaszába, mivel a két társaság között kapcsolat van. Azt állította, hogy e mulasztás jóváhagyása az uniós gyártók és exportálók közötti hátrányos megkülönböztetéshez vezetne például olyan esetekben, amikor dömpingellenes vizsgálat alatt álló országokban található exportáló gyártók között kapcsolat áll fenn, mivel ilyen esetben mindegyiküknek választ kellene adnia a kérdőívekre. A Birac kérte, hogy a MAL-t és a Silkemet nyilvánítsák nem együttműködő gyártónak.
(11)
Ezek az állítások nem fogadhatók el. Az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében említett okok miatt a MAL és a Silkem is teljes mértékben együttműködő volt a vizsgálat során. Emlékeztetni kell arra, hogy a Silkem információkat szolgáltatott a mintavételi formanyomtatványra adott válaszában, és a vállalatot a makroadatokra vonatkozó mutatók körében figyelembe vették. Kis méretére tekintettel azonban a társaság nem került fel a mintában szereplő társaságok listájára. A Silkemnek ezért nem kellett benyújtania ún. mikroadatokat, amelyeket következésképpen nem is ellenőriztek. Továbbá, mivel a társaságnak az érintett termékkel kapcsolatos értékesítése viszonylag alacsony a MAL értékesítéséhez képest, semmi nem utal arra, hogy a Silkem adatainak a MAL adataihoz való hozzászámítása bármilyen változást eredményezett volna.
(12)
Az exportáló gyártók és az uniós gyártók közötti hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó állítás nyilvánvalóan alaptalan, mivel a két helyzet eltér egymástól. Egyrészről a dömping megvalósulásának vizsgálata általában vállalati szinten zajlik, amelyhez a bizottsági szolgálatoknak vállalatra szabott dömpingkülönbözetet kell kiszámítaniuk. Emellett az exportáló gyártói csoportot egységes egésznek kell tekinteni, mivel ellenkező esetben fennáll annak a kockázata, hogy a csoport a kivitelt a legalacsonyabb vámokkal exportáló tagján keresztül hajtaná végre. Másrészről a károkozás vizsgálatának az is célja, hogy kiderítse, a teljes uniós gazdasági ágazatot valóban jelentős kár éri-e. Ebben az esetben úgy ítélték meg, hogy a vizsgálat során a mintában szereplő uniós gyártók a teljes uniós termelést képviselik bizonyos kármutatók (mikromutatók) figyelembevételével. Az állítást ezért elutasítják.
(13)
A Birac azt is állította, hogy a MAL-lal kapcsolatban álló és annak mint uniós gyártónak nyersanyagot (azaz bauxitot) szállító bosnyák bányavállalatnak szintén együtt kellett volna működnie a vizsgálatban. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a bányavállalat szerepelt a MAL kérdőívre adott válaszában. A bauxit beszerzése és alumínium-trihidráttá alakítása során felmerülő költségek is szerepelnek a MAL termelési költségei között. A MAL-csoport ezért teljes mértékben megfelelt a bizottsági szolgálatok által meghatározott jelentési követelményeknek. Az állítást ezért elutasítják.
(14)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (16)-(20) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5. DÖMPING
5.1. Rendes érték
(15)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy reprezentatív belföldi értékesítési adatok hiányában a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kellett meghatározni.
(16)
A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban történő kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és az egyes együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított belföldi értékesítéséből realizált nyereségének a súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos termelési költségeihez. Mivel az érintett terméknek vagy a hasonló terméknek nincsenek különböző típusai, a számításhoz súlyozott átlagos nyereséget használtak. Az előállítási, valamint az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket szükség esetén még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna.
(17)
A Birac az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően észrevételeket nyújtott be a rendes érték kiszámításához használt haszonkulcs meghatározásával kapcsolatban. A Birac szerint az alkalmazott módszer sérti az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdését, mivel ebben a konkrét esetben a nem reprezentatív belföldi értékesítés haszonkulcsának a rendes érték kiszámítására történő használatával pontosan ugyanaz az eredmény érhető el, mint a nem reprezentatív belföldi értékesítési árak használatával. Állítása szerint ez a következetlen megközelítés nem származhat az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének együttes értelmezéséből. Ugyanakkor úgy ítélte meg, hogy az alkalmazott haszonkulcs ésszerűtlen és aránytalan, különösen az alákínálás kiszámításához használt célnyereséggel összehasonlítva.
(18)
A Birac azt is állította, hogy a belföldi értékesítés jellegéből adódóan nem mehetett végbe rendes kereskedelmi forgalomban, ezért nem használható a rendes érték megállapítására.
(19)
Az első állítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alkalmazott módszer megfelel az alaprendelet előírásainak és a WTO döntésein alapuló joggyakorlatnak, amely szerint a rendes érték kiszámításához a rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított belföldi értékesítésekből származó hasznot kell használni akkor is, ha ez az értékesítés nem reprezentatív. Ebben a konkrét esetben meg kell jegyezni, hogy mivel az összes belföldi értékesítés jövedelmező volt, a rendes érték kiszámítása valóban ugyanahhoz az eredményhez vezetett, mint amelyhez a rendes értéknek a belföldi értékesítési árak alapján történő kiszámítása vezetett volna. Fontos, hogy a haszon és az értékesítési, általános és adminisztratív költségekre vonatkozó adatok a vállalat saját belföldi értékesítésén alapulnak, amely a rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított értékesítésnek tekinthető. Lényeges az is, hogy az „ésszerűséget” nem lehet meghatározni az alákínálás kiszámításához használt célnyereség alapján, mivel a haszon az uniós piacon a dömpingelt behozatal hiányában fennálló helyzetet tükrözi, ezért nem szolgálhat megfelelő referenciaértékül a rendes érték kiszámítása során alkalmazott haszon meghatározásához. Az állítást ezért elutasítják.
(20)
Azzal az állítással kapcsolatban, miszerint a belföldi értékesítés nem mehetett végbe rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálat megállapította, hogy a Birac által szolgáltatott adatok és bizonyítékok a rendes érték megállapításának megbízható alapját képezték. Az állítást ezért nem tekintették indokoltnak, és elutasították.
(21)
A rendes érték meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)-(26) preambulumbekezdésben ismertetett módszer megerősítést nyer.
5.2. Exportár
(22)
Az exportárral kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27) és (28) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.3. Összehasonlítás
(23)
A rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (29) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
5.4. Dömpingkülönbözet
(24)
A dömpingkülönbözet meghatározására vonatkozó, az ideiglenes megállapításokat esetlegesen módosító új észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)-(32) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.
6. KÁR
(25)
Néhány uniós gyártó, két uniós felhasználó és az egyetlen bosnyák exportáló gyártó észrevételt nyújtott be a károkozásra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatban.
(26)
Az ideiglenes rendeletben már teljes mértékben áttekintett érveket e rendelet nem ismétli meg.
6.1. Általános észrevételek
(27)
Az ideiglenes rendelet (45) és (68) preambulumbekezdése már egyértelművé tette, hogy az uniós gazdasági ágazat e vizsgálat során minden uniós gyártót magában foglal. Azt is megállapította, hogy a károkozás megállapításának alapjául szolgáló károkozási tényezők rendszerint az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos adatokon alapulnak. Az ideiglenes rendelet 5.4. szakasza az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos adatokra „makroadatként” hivatkozik. Abban az esetben azonban, ha a teljes uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos információk nem álltak rendelkezésre, az uniós gyártók reprezentatív mintájának adatait használták fel. Nem érkezett észrevétel ezekkel a kérdésekkel kapcsolatban, ezért az ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
(28)
Az ideiglenes rendelet (34) preambulumbekezdésében azonban téves kijelentés szerepel. A preambulumbekezdés helyesen így hangzik: „az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az összes uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat)”.
(29)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (52)-(56) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
6.2. Uniós fogyasztás
(30)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35)-(38) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
6.3. Az érintett országból származó behozatal
(31)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39)-(43) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
6.4. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
6.4.1. Kármutatók
(32)
2010 októberében ipari baleset történt az egyik uniós gyártó, a MAL telephelyén. A vállalat által szolgáltatott számadatok azonban azt tükrözik, hogy az érintett termék szállítása 2011 januárjára helyreállt. Ezért egyértelmű, hogy a baleset nem okozott súlyos ellátásbeli problémákat az Európai Unió piacán.
(33)
A Birac azt állította, hogy mivel a MAL-lal kapcsolatban álló bosnyák bányavállalat a vizsgált időszakban nyereséges volt, a Bizottságnak ki kellene igazítania a MAL gazdasági mutatók alapján kiszámított gyártási költségeit és nyereségét, mivel a MAL nyereségessége állítólag csökkent a vele kapcsolatban álló bosnyák bányavállalat által elért magas nyereségnek köszönhetően.
(34)
A fenti állításra való tekintettel meg kell jegyezni, hogy a MAL-lal kapcsolatban álló vállalattól történő bauxitvásárlás a szokásos piaci feltételek szerint zajlott. Ezzel a kérdéssel a helyszíni ellenőrzés során is foglalkoztak. A MAL a vizsgált időszak alatt a vele kapcsolatban álló, illetve tőle független vállalatoktól is vásárolt bauxitot - megközelítőleg azonos átlagáron -, és mivel a Bizottság meggyőződött arról, hogy a bauxitvásárlás a szokásos piaci árakon történt, ezért nem szükséges kiigazítani az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdésében szereplő tendencia kiszámításához felhasznált nyereségességi számadatokat. Az állítást ezért elutasították.
(35)
A Birac azt is állította, hogy mivel bizonyos nyersanyagokat közvetlenül az általa végzett timföldgyártás során nyert ki, ezért jelentős versenyelőnyre tett szert az uniós gyártókkal szemben, a kárkülönbözetnek pedig tükröznie kellene ezt. Ez az érvelés nem elfogadható. Amennyiben egy vállalat versenyelőnnyel rendelkezik, akkor ez a dömpingre vonatkozó átfogó számításaira általában hatással van, ami alacsonyabb költségekben és ennek következtében alacsonyabb rendes értékben nyilvánul meg. Az effajta versenyelőnynek elméletileg nincs köze a kárkülönbözethez. Utóbbi annak megállapítására szolgál, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vámtétel elegendő-e az okozott kár megszüntetéséhez. Az állítást ezért elutasították.
(36)
Az uniós felhasználók azt állítják, hogy a Bizottság ideiglenes értékelése (a nyereségesség, a készpénzforgalom és a beruházások megtérülése) az egyes károkozási tényezők esetében tapasztalható pozitív fejleményeket nem vette figyelembe, holott minden tényezőt elemezni kellene. E pozitív fejlemények átfogó elemzése azonban szerepel a károkozás értékelésében. Bár e fejleményeket figyelembe vették, az okok miatt ebben az ügyben nem tekintették őket döntő fontosságúnak (az ideiglenes rendelet (52)-(60) preambulumbekezdése). Az állítást ezért elutasították.
(37)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (44)-(64) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
6.5. A károkozásra vonatkozó következtetések
(38)
Ennek megfelelően további kapcsolódó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65)-(69) preambulumbekezdésében levont következtetések ezúton megerősítést nyernek.
7. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(39)
Az egyik együttműködő felhasználó szerint az ok-okozati összefüggés elemzése hibás volt, mivel a Bizottság azt állította, hogy a vizsgálati időszakban (2009) egyes károkozási tényezők esetében átmeneti javulás volt tapasztalható. Ez a felhasználó nem értett egyet azzal a megállapítással, hogy a vizsgált időszakban a 2008. évhez képest elért magasabb nyereségességet a rövid ideig tartó, átmeneti növekedés eredményezte, amely a 2010. évben nem fog megismétlődni.
(40)
A fenti állítások figyelembevételével fontos megjegyezni, hogy a fél érveit nem támasztja alá új bizonyíték. A Bizottság álláspontja ugyanakkor az uniós gyártók által a vizsgálat ideiglenes és végleges szakaszában szolgáltatott információkon alapul. Az ellenőrző látogatásokat megelőzően benyújtott információk szintén bizonyítást nyertek a helyszínen. A vizsgált időszakot követő, a Bizottság által előre jelzett haszonkulcscsökkenést is alátámasztják a két uniós gyártó által a teljes 2010. évre vonatkozóan szolgáltatott adatok. Az állítást ezért elutasítják.
(41)
A Birac kifogásolta a harmadik országokból származó behozatal hatásaira vonatkozó ideiglenes megállapítást. A Bizottság az ideiglenes rendeletben ((77) preambulumbekezdés) szereplő elemzése szerint azonban arra jutott, hogy a Birac az uniós piacra szállító egyetlen jelentős exportőr. Egyéb forrásokból tulajdonképpen nem került sor behozatalra. A Birac e tekintetben nem szolgál új bizonyítékokkal, állítását ezért elutasítják.
(42)
Az egyik együttműködő felhasználó vitatta az ideiglenes rendeletben szereplő, fogyasztáscsökkenéssel foglalkozó elemzés eredményeit, keresletcsökkenéssel kapcsolatos precedensként pedig a katódsugaras színes televíziók esetében végrehajtott dömpingellenes vizsgálatra hivatkozott (3). Azt állította, hogy az említett vizsgálat során a keresletcsökkenés az eljárás megszüntetését eredményezte. Nem lehet azonban párhuzamot vonni a katódsugaras színes televíziók ügye és a jelenlegi vizsgálat között. Az előbbiben a kereslet azért esett vissza drasztikusan, mert az érintett terméket más termékek váltották fel. Ezzel szemben a jelenlegi vizsgálat során tapasztalt fogyasztáscsökkenés csak kismértékű (az ideiglenes rendelet (37) és (38) preambulumbekezdése szerint 7 %). Lényeges, hogy a fogyasztás alakulását az ideiglenes rendelet (78) és (80) preambulumbekezdése részletesen tárgyalja, az érintett együttműködő felhasználó viszont nincs olyan bizonyíték birtokában, amely megcáfolná a Bizottság megállapításait. Ezért ezeket az állításokat elutasítják.
(43)
A fentiek figyelembevételével az ideiglenes rendelet (70)-(92) preambulumbekezdésének megállapításai - miszerint a dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak - ezúton megerősítést nyernek.
8. AZ UNIÓS ÉRDEK
(44)
Az egyik együttműködő felhasználó azt állította, hogy a Bizottság az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében szereplő költségek között félrevezető információkat közölt a zeolit költségeivel kapcsolatban. Mindenekelőtt azt állította, hogy a zeolit költsége - a (104) preambulumbekezdésben szereplő megállapítástól eltérően - meghaladja az összes költség 5 %-át. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy ez a fél nem szolgáltatott olyan adatokat, amelyek az állításait alátámasztották volna, a Bizottság megállapításai azonban az együttműködő felhasználóktól származó hiteles információkon alapulnak. Az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében használt „teljes költség” kifejezés magában foglal minden gyártási, valamint értékesítési és általános igazgatási költséget. Mindazonáltal a „kevesebb mint 5 %” kijelentés átlagos értékre utal, amely magában foglalja a mosószereket és vízlágyító termékeket is. Fontos hangsúlyozni, hogy a vízlágyítók zeolitköltségei magasabbak, mint a mosószerekéi, és a zeolitot elsősorban mosószer előállítására használják. Ezen együttműködő felhasználó esetében a vízlágyítók valóban csak kis részét tették ki a zeolit felhasználásával készült, feldolgozott termékek által generált forgalomnak. Az állítást ezért elutasítják.
(45)
Az egyik együttműködő felhasználó kétségbe vonta az ideiglenes rendelet (102) preambulumbekezdés megállapítását, miszerint Kína is lehet alternatív beszerzési forrás. A Bizottság az észrevételeket figyelembe véve elismeri, hogy bár a vizsgált időszak során jelentek meg az Európai Unió piacán Kínából származó áruk, valószínűtlennek tartja, hogy az ország a közeljövőben jelentős szállítóvá válna (lásd a fenti (41) preambulumbekezdést). Tekintettel azonban az érintett termék uniós kapacitáskihasználási arányára, a Bizottság ragaszkodik ahhoz az álláspontjához, hogy az érintett termék esetében nem tapasztalhatók ellátásbeli problémák. Az állítást ezért elutasítják.
(46)
Az egyik együttműködő felhasználó azt állította, hogy ha a vizsgálat eredményeképpen vám kivetésére kerülne sor, akkor a zeolitköltség növekedésének a mértéke a mosószerek és vízlágyítók árainak, ennek eredményeképpen pedig a fogyasztói áraknak az emelkedését okozná. Ez az érv azon a feltételezésen alapul, hogy a felhasználók áthárítanák a fogyasztókra a zeolitárnak a dömpingellenes vám miatti emelkedését. A Bizottság úgy véli, hogy az uniós gyártók az intézkedések bevezetésének köszönhetően sokkal inkább a méretgazdaságosság növekedésének és nem az árak emelkedésének az előnyeit élveznék (lásd az ideiglenes rendelet (108) és (111) preambulumbekezdését). A fenti megállapítások alapján tehát a zeolit költségének a feldolgozott termékek előállítási költségeiben képviselt részaránya alacsony, ezért a vám kivetésének semmilyen - egyébként valószínűtlen - következménye nem kérdőjelezné meg azt az ideiglenes következtetést, hogy nincs az intézkedések bevezetése ellen szóló és azt felülíró uniós érdek. Az állítást ezért elutasítják.
(47)
Az egyik együttműködő felhasználó utalt arra, hogy a jövőben esetleg zeolitot nem tartalmazó mosószert állítana elő, ami hátrányosan érintené az Európai Unió zeolittermelőit. Az uniós gyártók tudomást szereztek erről az üzleti kockázatról az érdekeltek számára tanulmányozás céljából szabadon hozzáférhetővé tett információkat tartalmazó iratokból. Kézzelfogható bizonyítékok hiányában azonban nem lehet megbecsülni, hogy a feltételezett váltásnak milyen hatása lenne az uniós gazdasági ágazatra. Az állítást ezért elutasítják.
(48)
A fenti álláspontokat a vizsgálat végleges szakaszában figyelembe vették, azok azonban nem változtatnak a lényegi következtetéseken. Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (93)-(112) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek. Megállapítható tehát, hogy nem születtek arra utaló érvek, hogy az Unió érdekével ellentétes lenne, ha e vizsgálat eredményeképpen intézkedések bevezetésére kerülne sor.
9. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
9.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(49)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (114)-(116) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.
9.2. Végleges intézkedések
(50)
A dömpinggel, az ebből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, valamint az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az alacsonyabb mértékű vámtételre vonatkozó szabály értelmében végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet és károkozási határérték szintjén. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított dömping szintjén kell meghatározni, amelynek mértéke 28,1 %.
(51)
A fentiek alapján a Bosznia-Hercegovinára vonatkozó végleges dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.
10. AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE
(52)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet mértékére, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket az e rendelet alapján véglegesen kivetett vám mértékéig terjedően véglegesen be kell szedni.
11. AZ INTÉZKEDÉSEK FORMÁJA
(53)
A vizsgálat során az Alumina d.o.o. Zvornik nevű boszniai exportáló gyártó a vele kapcsolatban álló uniós vállalattal, a kaunasi (Litvánia) Kauno Tiekimas AB-vel együtt az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. Megjegyzendő, hogy a Fabrica glinice „Birac” nemrégiben holdingtársasággá alakult, és a zvorniki Alumina d.o.o maradt a csoport egyetlen exportáló gyártója.
(54)
A Bizottság megvizsgálta az ajánlatot. Az érintett termék olyan alapanyag, amelynek egyetlen terméktípusa és leírása létezik, így kizárható a különböző terméktípusokon keresztül megvalósuló árkompenzáció esetleges veszélye. A vizsgálat kimutatta, hogy az Unióba irányuló valamennyi exportot a kapcsolatban álló uniós vállalaton (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litvánia) keresztül számlázták ki. Ez a kapcsolatban álló vállalat a Birac-csoport által gyártott más termékeket is értékesít. A zeolit-A-por piaca azonban jól meghatározott, és a zeolit-A-port vásárló vevők természetszerűleg nem vásárolnák meg a Birac-csoport által gyártott egyéb termékeket. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a más termékek ugyanazon vevők részére történő esetleges értékesítése útján megvalósuló keresztkompenzáció kockázata nagyon alacsony.
(55)
A Bizottság a 2011/279/EU (4) határozattal elfogadta az Alumina d.o.o. Zvornik, valamint a vele kapcsolatban álló vállalat, a Kauno Tiekimas kötelezettségvállalását. A Tanács elismeri, hogy a felajánlott, árra vonatkozó kötelezettségvállalás megszünteti a dömping káros hatásait, és megfelelő mértékben csökkenti a megkerülés kockázatát.
(56)
Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyabban nyomon követhessék az Alumina d.o.o. Zvornik és a vele kapcsolatban álló vállalat kötelezettségvállalásának betartását, ha a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet benyújtják az illetékes vámhatósághoz, a dömpingellenes vám alóli mentesség feltétele, hogy i. kötelezettségvállalási számlát mutassanak be, amely a legalább a mellékletben felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; ii. az a tény, hogy az importált árukat az Alumina d.o.o. Zvornik gyártotta és szállította, és vagy közvetlenül az Alumina d.o.o. Zvornik, vagy közvetlenül a Kauno Tiekimas számlázta az első független uniós vevőnek; és hogy iii. a vámhatóságoknak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán szereplő leírásnak. Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a megfelelő dömpingellenes vámot a szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelem elfogadásával egy időben meg kell fizetni.
(57)
Amikor a Bizottság szabálysértés miatt - az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján, egyes meghatározott ügyletekre hivatkozva - visszavonja egy ajánlat elfogadását, és a vonatkozó számlákat érvénytelennek nyilvánítja, az említett ügyletek szabad forgalomba bocsátására irányuló kérelem elfogadásával egy időben vámtartozás jön létre.
(58)
Az importőröknek tudniuk kell, hogy a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemnek az (56) és (57) preambulumbekezdésben leírtak szerinti elfogadásával egy időben, szokásos kereskedelmi kockázatként vámtartozás jöhet létre, még akkor is, ha a Bizottság elfogadta az attól a gyártótól származó kötelezettségvállalást, akitől közvetve vagy közvetlenül vásárolnak.
(59)
Az alaprendelet 14. cikkének (7) bekezdése alapján a vámhatóságoknak haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot, ha a kötelezettségvállalás megszegésére utaló jeleket fedeznek fel.
(60)
A fentiekben bemutatott okok miatt az Alumina d.o.o. Zvornik és a Kauno Tiekimas által felajánlott kötelezettségvállalást a Bizottság elfogadhatónak tartja. Az érintett vállalatokat értesítették azokról az alapvető tényekről, megfontolásokról és kötelezettségekről, amelyeken az elfogadás alapul.
(61)
A kötelezettségvállalások megszegése vagy visszavonása esetén, vagy azok elfogadásának Bizottság általi visszavonása esetén a Tanács által az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján kirótt dömpingellenes vám az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésének megfelelően automatikusan alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Bosznia-Hercegovinából származó és jelenleg az ex 2842 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 2842100030) alá tartozó, zeolit-NaA-porként vagy zeolit-4A-porként is ismert zeolit-A-por behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett azon behozatal, amelyet olyan vállalatok számláztak, amelyeknek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve szerepel a 2011/279/EU határozatban, mentesül az 1. cikk által kivetett dömpingellenes vám fizetése alól, amennyiben:
a)
az importált árukat a zvorniki (Bosznia és Hercegovina) Alumina d.o.o. gyártotta és szállította, és vagy közvetlenül az Alumina d.o.o. Zvornik, vagy közvetlenül a kaunasi (Litvánia) Kauno Tiekimas számlázta az első független uniós vevőnek, és
b)
az importot kötelezettségvállalási számla kíséri, amely a legalább az e rendelet mellékletében felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla, és
c)
a vámhatóságoknak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán szereplő leírásnak.
(2) A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor vámtartozás keletkezik:
-
amennyiben megállapítják, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül, vagy
-
ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján - meghatározott ügyletekre hivatkozó, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánító - rendelettel vagy határozattal visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.
3. cikk
A Bosznia-Hercegovinából származó, jelenleg az ex 2842 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 2842100030) alá tartozó zeolit-A-por behozatalára az 1036/2010/EU rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vám révén biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.
4. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. május 11-én.