РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 836/2011 НА КОМИСИЯТА
от 19 август 2011 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 333/2007 за определяне на методите за вземане на проби и анализ за официалния контрол върху съдържанието на олово, кадмий, живак, неорганичен калай, 3-MCPD и бензо[a]пирен в храни
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно официалния контрол, провеждан с цел осигуряване на проверка на съответствието със законодателството в областта на фуражите и храните и правилата за опазване здравето на животните и хуманното отношение към животните (1), и по-специално член 11, параграф 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните (2), наред с другото, са установени максимално допустимите количества на замърсителя бензо[a]пирен.
(2)
На 9 юни 2008 г. (3) Научният комитет по замърсителите в хранителната верига на Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие становище относно полицикличните ароматни хидрокарбони в храните. ЕОБХ заключи, че бензо[a]пиренът не е подходящ маркер за наличието на полициклични ароматни хидрокарбони (ПАХ) в храните и че система от четири специфични вещества или от осем специфични вещества би била най-подходящият маркер за наличието на ПАХ в храните. ЕОБХ заключи също така, че система от осем вещества не би осигурила по-голяма добавена стойност в сравнение със система от четири вещества.
(3)
Вследствие на това Регламент (ЕО) № 1881/2006 бе изменен с Регламент (ЕС) № 835/2011 на Комисията (4), за да се определят максимално допустимите количества за сбора от четири полициклични ароматни хидрокарбона (бензо[a]пирен, бенз[a]антрацен, бензо[b]флуорантен и хризен).
(4)
В Регламент (ЕО) № 333/2007 на Комисията (5) са определени аналитични критерии за оценка само за бензо[a]пирена. Поради това е необходимо да се определят аналитични критерии за оценка и за другите три вещества, за които максимално допустимите количества понастоящем са установени в Регламент (ЕО) № 1881/2006.
(5)
Референтната лаборатория на Европейския съюз за полициклични ароматни хидрокарбони в сътрудничество с националните референтни лаборатории проведе проучване сред лабораториите за официален контрол, за да прецени кои аналитични критерии за оценка биха били постижими за бензо[a]пирен, бенз[a]антрацен, бензо[b]флуорантен и хризен в съответните хранителни матрици. Резултатите от това проучване бяха обобщени от референтната лаборатория на Европейския съюз за полициклични ароматни хидрокарбони в доклада, озаглавен „Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food“ (6) (Работни характеристики на методите за анализ за определяне на 4 полициклични ароматни хидрокарбона в храните). Резултатите от проучването показват, че аналитичните критерии за оценка, които се прилагат понастоящем за бензо[a]пирена, са подходящи и за другите три вещества.
(6)
Опитът, натрупан при прилагането на Регламент (ЕО) № 333/2007, показа, че в някои случаи настоящите разпоредби относно вземането на проби могат да бъдат неприложими на практика или да причинят неприемливи икономически вреди на партидата, от която се взема пробата. В подобни случаи следва да се позволява отклонение от процедурите за вземане на проби, при условие че пробата остане достатъчно представителна за партидата, от която се взема, и че използваната процедура е напълно документирана. При вземането на проби на етапа на продажбата на дребно вече съществува възможност за отклонение от процедурите за вземане на проби. Разпоредбите относно вземането на проби на етапа на продажбата на дребно следва да бъдат съгласувани с общите процедури за вземане на проби.
(7)
Налице е необходимост от по-подробни разпоредби по отношение на материала на контейнерите за проби, когато се вземат проби за анализ на ПАХ. Пластмасовите контейнери се използват широко от контролните органи, но те не са подходящи за вземане на проби за анализ на ПАХ, тъй като тези материали могат да променят съдържанието на ПАХ в пробата.
(8)
Налице е необходимост от поясняване на някои аспекти на специфичните изисквания към методите за анализ, по-специално на изискванията във връзка с използването на критериите за оценка и подхода „пригодност към целта“. Освен това представянето на таблиците с критериите за оценка следва да бъде променено, така че да ги отразява по по-еднороден начин при всички аналити.
(9)
Поради това Регламент (ЕО) № 333/2007 следва да бъде съответно изменен. Тъй като Регламент (ЕС) № 835/2011 на Комисията и настоящият регламент са взаимосвързани, и двата регламента следва да започнат да се прилагат на една и съща дата.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните и не бяха обект на възражение от страна на Европейския парламент и Съвета,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 333/2007 се изменя, както следва:
1)
Заглавието се заменя със следното:
2)
В член 1 параграф 1 се заменя със следното:
„1. Вземането на проби и анализи за официалния контрол върху съдържанието на олово, кадмий, живак, неорганичен калай, 3-MCPD и полициклични ароматни хидрокарбони („ПАХ“), изброени в раздели 3, 4 и 6 от приложението към Регламент (ЕО) № 1881/2006, се извършва в съответствие с приложението към настоящия регламент.“
3)
Приложението се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 септември 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 19 август 2011 година.
A BIZOTTSÁG 836/2011/EU RENDELETE
(2011. augusztus 19.)
az élelmiszerek ólom-, kadmium-, higany-, szervetlen vegyületben lévő ón-, 3-MCPD- és benzo(a)pirén-tartalmának hatósági ellenőrzése céljából végzett mintavétel és vizsgálat módszereinek megállapításáról szóló 333/2007/EK rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló, 2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) többek között felső határértékeket állapított meg a benzo[a]pirén szennyező anyagra vonatkozóan.
(2)
Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncban előforduló szennyezőanyagokkal foglalkozó tudományos testülete 2008. június 9-én véleményt (3) fogadott el az élelmiszerekben előforduló policiklikus aromás szénhidrogénekről. Az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a benzo[a]pirén nem alkalmas arra, hogy markerként lehessen használni az élelmiszerekben előforduló policiklikus aromás szénhidrogének (PAH-ok) jelzésére, valamint hogy egy négy vagy nyolc meghatározott vegyületből álló rendszer lenne a legmegfelelőbb marker a PAH-ok élelmiszerekben való előfordulásának jelzésére. Az EFSA továbbá azt a következtetést is levonta, hogy a nyolc vegyületből álló rendszer nem jelentene sokkal számottevőbb hozzáadott értéket a négy vegyületből álló rendszerhez képest.
(3)
Következésképpen az 1881/2006/EK rendelet a(z) 835/2011/EU rendelettel (4) módosításra került abból a célból, hogy négy policiklikus aromás szénhidrogén (benzo[a]pirén, benz[a]antracén, benzo[b]fluorantén és krizén) összmennyiségére vonatkozóan felső határértékek kerüljenek meghatározásra.
(4)
A 333/2007/EK bizottsági rendelet (5) csak a benzo[a]pirénre állapít meg analitikai alkalmassági kritériumokat. Ezért arra a három további vegyületre is szükséges meghatározni az analitikai alkalmassági kritériumokat, amelyekre vonatkozóan a felső határértékek most már szerepelnek az 1881/2006/EK rendeletben.
(5)
A policiklikus aromás szénhidrogéneket vizsgáló európai uniós referencialaboratórium (EU-RL PAH) a nemzeti referencialaboratóriumokkal együttműködésben felmérést végzett a hatósági laboratóriumok körében annak értékelése céljából, hogy a releváns élelmiszermintákban előforduló benzo[a]pirénre, benz[a]antracénre, benzo[b]fluoranténre és krizénre vonatkozóan mely analitikai alkalmassági kritériumokat lehetne alkalmazni. A felmérés eredményeit az EU-RL PAH a „Performance characteristics of analysis methods for the determination of 4 polycyclic aromatic hydrocarbons in food” (4, az élelmiszerekben előforduló policiklikus aromás szénhidrogén meghatározására szolgáló vizsgálati módszerek alkalmasságára vonatkozó követelmények) című jelentésben (6) összegezte. A felmérés eredményeiből kiderül, hogy a benzo[a]pirénre jelenleg alkalmazandó vizsgálati alkalmassági kritériumok a másik három vegyület esetében is megfelelőek.
(6)
A 333/2007/EK rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatok rámutattak arra, hogy a jelenlegi mintavételi rendelkezések egyes esetekben a gyakorlatban kivitelezhetetlenek vagy elfogadhatatlan mértékű gazdasági kárt okozhatnak a mintavétel tárgyát képező tételben. Az említett esetekben indokolt engedélyezni a mintavételi eljárástól való eltérést, feltéve, hogy a mintavétel az annak a tárgyát képező tétel vagy altétel szempontjából kielégítően reprezentatív marad és az eljárást teljes körűen dokumentálják. A kiskereskedelmi szakaszban való mintavételt illetően már eddig is létezett rugalmasság a mintavételi eljárásoktól való eltérést illetően. A kiskereskedelmi szintű mintavételre vonatkozó rendelkezéseket célszerű összehangolni az általános mintavételi eljárásokkal.
(7)
A mintavételi edények anyagával összefüggésben részletesebb rendelkezésekre van szükség abban az esetben, ha a mintavétel PAH-vizsgálat céljából történik. A végrehajtó hatóságok által széles körben alkalmazott műanyag edények ugyanis nem alkalmasak a PAH-vizsgálat céljából vett minták esetében, mivel a minta PAH-tartalmát az említett anyagok megváltoztathatják.
(8)
A vizsgálati módszerekkel kapcsolatos egyedi követelmények - különösen az alkalmassági kritériumok alkalmazására és a célszerűségi elvre vonatkozó követelmények - egyes szempontjai tisztázásra szorulnak. Indokolt továbbá módosítani az alkalmassági kritériumokat tartalmazó táblázatokat, hogy valamennyi vizsgált komponens tekintetében egységesebbnek tűnjenek.
(9)
A 333/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. Tekintettel arra, hogy a(z) 835/2011/EU bizottsági rendelet és e rendelet összefüggnek, célszerű mindkét rendeletet ugyanazon időponttól alkalmazni.
(10)
Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 333/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:
1.
A cím helyébe a következő szöveg lép:
2.
Az 1. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
‘1. Az 1881/2006/EK rendelet mellékletének 3., 4. és 6. szakaszában felsorolt élelmiszerekben előforduló ólom, kadmium, higany, szervetlen vegyületben lévő ón, 3-MCPD és policiklikus aromás szénhidrogének (»PAH-ok«) mennyiségének hatósági ellenőrzése céljából végzett mintavételt és vizsgálatot e rendelet mellékletével összhangban kell végezni.”
3.
A melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2012. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 19-én.