РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 677/2011 НА КОМИСИЯТА
от 7 юли 2011 година
за определяне на подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) и за изменение на Регламент (ЕС) № 691/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (рамков регламент) (1), и по-специално член 11 от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе (Регламент за въздушното пространство) (2), и по-специално член 6 от него,
като има предвид, че:
(1)
Целта на Регламент (ЕО) № 551/2004 е да подкрепи концепцията за все по-интегрирано оперативно въздушно пространство в контекста на общата транспортна политика, както и да установи общи процедури за проектиране, планиране и управление, осигурявайки ефикасно и безопасно изпълнение на управлението на въздушното движение. Целта на мрежовите функции следва да бъде да подкрепят инициативи на национално равнище и на равнище функционални блокове въздушно пространство.
(2)
Мрежовите функции следва да бъдат „услуги от общ интерес“, които се извършват за европейската авиационна мрежа и допринасят за устойчивото развитие на системата за въздушен транспорт чрез гарантиране на необходимото ниво на ефективност, съвместимост и координиране на дейностите, включително дейностите за осигуряване на оптимално използване на оскъдните ресурси.
(3)
Проектирането на европейската трасова мрежа и координирането на оскъдните ресурси в съответствие с Регламент (ЕО) № 551/2004 следва да не засяга суверенитета на държавите-членки върху тяхното въздушно пространство и изискванията на държавите-членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната съгласно Регламент (ЕО) № 549/2004.
(4)
С Решение № 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно регулаторната рамка за политиката на Европейската общност в областта на радиочестотния спектър (Решение за радиочестотния спектър) (3) се създават политика и правна рамка за тази сфера.
(5)
Следва да се установи безпристрастен и компетентен орган (управителен орган на мрежата), който да извършва задачите, необходими за изпълнението на мрежовите функции, предвидени в Регламент (ЕО) № 551/2004.
(6)
Европейската трасова мрежа следва да бъде проектирана с цел оптимизиране на трасетата от гледна точка на подхода „от врата до врата“ във всички етапи на полетите, като по-специално се вземат под внимание аспектите, свързани с ефективността на полетите и околната среда.
(7)
Дейността на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО) и Евроконтрол за проектиране на трасета, честоти и управление на кодове на транспондери на вторични обзорни радиолокатори (SSR) се признава и следва да се използва като основа при оптимизиране на развитието и обслужването на мрежата на равнището на ЕС.
(8)
Задълженията на държавите-членки спрямо ИКАО по отношение на проектирането на трасета, честоти и управление на кодове на транспондери на SSR следва да се зачита и да се изпълнява по-ефективно за мрежата с координация и помощ от управителния орган на мрежата.
(9)
Разпределянето на радиочестотния спектър се извършва в контекста на Международния съюз по телекомуникации (ITU). Държавите-членки носят отговорност да посочат изискванията на гражданското въздухоплаване и съответно да използват по оптимален начин ресурсите, определени за нуждите на общото въздушно движение.
(10)
ИКАО разработи насоки за функциите, свързани с кодовете на транспондери на SSR, и радиочестотните функции и обслужва система за регистриране на присвоените честоти за целите на общото въздушно движение в европейския регион на ИКАО, като понастоящем се подпомага от Евроконтрол.
(11)
Съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 се изисква приемане на подробни правила за прилагане с цел координирането и хармонизирането на процеси и процедури с цел повишаване на ефикасността на управление на аеронавигационните честоти и централна функция за координация за ранното установяване и удовлетворяване на потребностите от честоти с цел подпомагане на проектирането и експлоатацията на мрежата.
(12)
Тъй като управлението на потоците въздушно движение (УПВД) е неделима част от мрежовите функции, нужна е подходяща връзка с Регламент (ЕС) № 255/2010 на Комисията от 25 март 2010 г. за определяне на общи правила за управление на потоците въздушно движение (4).
(13)
Тъй като ефективността на управлението на мрежата зависи от незабавното въвеждане в действие на мрежовите функции, държавите-членки вече са поверили на Евроконтрол ефективността на УПВД.
(14)
Би било от полза координацията на различните мрежови функции да се повери на един-единствен орган, така че да се разработят краткосрочни и дългосрочни решения за оптимизиране на равнището на мрежата, които да отговарят на целите за ефективност. Въпреки това мрежовите функции следва да бъдат осигурявани от управителния орган на мрежата на равнището на държавите-членки и на равнище функционални блокове въздушно пространство в съответствие с отговорностите, определени в настоящия регламент.
(15)
Управителният орган на мрежата следва да се занимава с аспектите на плановете за управление на въздушното движение („УВД“), действията и ефективността на държавите-членки или функционалните блокове въздушно пространство, особено когато може да се очаква това да окаже или да има вероятност да окаже съществен ефект върху ефективността на мрежата.
(16)
Събитията, свързани с изригването на вулкана Eyjafjallajökull през април 2010 г., демонстрираха необходимостта от създаване на централен орган, който да може да поеме ръководната роля за координиране на управлението на смекчаващите мерки на местно и регионално равнище и на равнището на мрежата, така че да се гарантира навременно реагиране при бъдещи кризисни ситуации, които засягат въздухоплаването.
(17)
Трябва да има координация между мрежовите функции и операциите, организирани на равнище функционални блокове въздушно пространство.
(18)
На равнищата на националните и функционалните блокове въздушно пространство и равнището на мрежата следва да се осъществят ефективни консултации със заинтересованите страни.
(19)
Летищата, които представляват входни и изходни точки към и от мрежата, осигуряват ключов принос към цялостната ефективност на мрежата, като чрез обсерваторията на Европейския съюз за капацитета на летищата мрежовите функции следва да се свързват с операторите на летища, действащи като наземни координатори, с цел оптимизиране на наземния капацитет и следователно подобряване на цялостния капацитет на мрежата.
(20)
Прилагането на мрежовите функции следва да не засяга Регламент (ЕИО) № 95/93 на Съвета от 18 януари 1993 г. относно общите правила за разпределяне на слотовете на летищата в Общността (5).
(21)
Като се отчита надлежно ефективността на военните операции, гражданско-военното сътрудничество и координация са от изключително значение за постигането на изискваните цели. Макар че решенията, свързани със съдържанието, обхвата или извършването на военни операции и обучение, осъществявани съгласно оперативния режим на въздушното движение, не попадат в сферата на компетентност на Европейския съюз, важно е да се обхванат връзките между тези операции и операциите, обхванати от настоящия регламент, в интерес на безопасността и взаимната ефективност.
(22)
Мрежовите функции следва да не засягат член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004, целящи защита на основните интереси от политиката за сигурност и защита, или прилагането на гъвкаво използване на въздушното пространство, предвидено в член 7 от Регламент (ЕО) № 551/2004.
(23)
Мрежовите функции следва да се осигуряват по икономически ефективен начин, като по-специално се избягва дублиране на усилия, и следователно се позволява тези функции да се осигуряват при занижени или най-малко непроменени изисквания по отношение на финансовите параметри и човешките ресурси в държавите-членки в контекста на настоящия регламент в сравнение със ситуацията преди определяне на управителен орган на мрежата.
(24)
Комисията следва да гарантира подходящ надзор върху управителния орган на мрежата.
(25)
Изискванията за безопасност за мрежовите функции трябва да са на съпоставимо равнище с изискванията на Европейската агенция за авиационна безопасност (Агенцията) във връзка с осигуряването на аеронавигационно обслужване. Тези изисквания и изискванията за надзор над безопасността следва да бъдат предвидени.
(26)
Зачитането и включването на трети държави при създаването и прилагането на мрежовите функции следва да допринесат за общоевропейското измерение на Единното европейско небе.
(27)
Мрежовите функции могат да бъдат разширени в съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004.
(28)
Изпълнението на мрежовите функции следва да е предмет на специфични цели за ефективност, които налагат изменения на Регламент (ЕС) № 691/2010 на Комисията от 29 юли 2010 г. за определяне на схема за ефективност на аеронавигационното обслужване и мрежовите функции и за изменение на Регламент (ЕО) № 2096/2005 за определяне на общи изисквания при доставянето на аеронавигационни услуги (6). Тези специфични цели за ефективност могат да бъдат допълнително разработени въз основа на практически опит от изпълнението на схемата за ефективност.
(29)
Регламент (ЕС) № 691/2010 следва да бъде съответно изменен.
(30)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет и приложно поле
1. В настоящия регламент се определят подробни правила за прилагане на мрежовите функции за управление на въздушното движение (УВД) в съответствие с член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 с оглед да се позволи оптимално използване на въздушното пространство в единното европейско небе и да се осигури използване на предпочитаните от ползвателите на въздушното пространство траектории, като същевременно се позволи максимален достъп до въздушното пространство и аеронавигационното обслужване.
2. За целите на управлението на мрежата настоящият регламент се прилага по-специално по отношение на държавите-членки, Европейската агенция за авиационна безопасност (Агенцията), ползвателите на въздушното пространство, доставчиците на аеронавигационно обслужване, операторите на летища, координаторите на летищни слотове и функциониращите организации, на равнището на националните и функционалните блокове въздушно пространство.
3. В съответствие с член 1, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и без да се засяга обслужването на държавни въздухоплавателни средства съгласно член 3 от Чикагската конвенция за международна гражданска авиация, държавите-членки прилагат настоящия регламент в рамките на въздушното пространство под тяхна отговорност в европейския и африканския регион на ИКАО.
4. В съответствие с член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004 настоящият регламент не възпрепятства прилагането на мерки от дадена държава-членка до степента, до която те са необходими за защита на основните интереси от политиката за сигурност и защита.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Освен това се прилагат следните определения:
1.
„оператор на летище“ означава „ръководен орган на летище“, определен в член 2, буква й) от Регламент (ЕИО) № 95/93;
2.
„координатор на летищни слотове“ означава функцията, установена на координираните летища при прилагане на Регламент (ЕИО) № 95/93;
3.
„проектиране на въздушното пространство“ означава процес на принос към постигането на цели за ефективност, свързани с мрежата, и удовлетворяване на нуждите на ползвателите на въздушното пространство, както и гарантиране или повишаване на установеното ниво на безопасност и увеличаване на капацитета на въздушното пространство и екологичните показатели чрез разработване и прилагане на съвременни навигационни възможности и техники, подобрени трасови мрежи и свързана секторизация, оптимизирани структури на въздушното пространство и процедури за УВД за повишаване на капацитета;
4.
„резервирано въздушно пространство“ означава определен обем от въздушно пространство, временно резервиран за изключително или специфично използване от дадени категории ползватели;
5.
„ограничено въздушно пространство“ означава определен обем от въздушно пространство, в който в определени периоди от време могат да бъдат изпълнявани дейности, опасни за полетите на въздухоплавателните средства („опасна зона“); или въздушно пространство, разположено над земни площи или териториални води на страната, в което полетите на въздухоплавателните средства се ограничават в съответствие с определени специфични условия („ограничена зона“); или въздушно пространство, разположено над земни площи или териториални води на страната, в което полетите на въздухоплавателните средства се забраняват („забранена зона“);
6.
„структура на въздушното пространство“ означава специфичен обем от въздушно пространство, предназначен да осигури безопасно и оптимално обслужване на въздухоплавателните средства;
7.
„използване на въздушното пространство“ означава начинът, по който въздушното пространство се използва оперативно;
8.
„представител на ползвателите на въздушното пространство“ означава всяко юридическо лице или образувание, което представлява интересите на една или няколко категории ползватели на аеронавигационно обслужване;
9.
„авиационна честотна лента“ означава въвеждане на определена честотна лента в таблицата за присвоени честоти съгласно Радиорегламента на ITU, в която са присвоени честоти за целите на общото въздушно движение;
10.
„сектор за контрол на въздушното движение (КВД)“ означава определен обем от въздушно пространство, за който свързан контролен орган или органи носят отговорност за КВД във всеки един момент;
11.
„трасе за обслужване на въздушното движение (трасе за ОВД)“ означава определена част от структурата на въздушното пространство, проектирана за поемане на потока въздушно движение, както е необходимо за предоставяне на услуги за въздушно движение;
12.
„гражданско-военно сътрудничество“ означава взаимодействието между гражданските и военните органи и елементи от управлението на въздушното движение, необходимо за гарантиране на безопасно, ефективно и хармонизирано използване на въздушното пространство;
13.
„условен маршрут (CDR)“ означава трасе за ОВД, достъпно единствено за планиране на полети и използване при определени условия;
14.
„съвместно вземане на решения“ означава процес, при който решенията се вземат въз основа на постоянно взаимодействие и консултация с държавите-членки, оперативните заинтересовани страни и други участници по целесъобразност;
15.
„криза в мрежата“ означава неспособност да се осигури аеронавигационно обслужване на необходимото ниво, което води до сериозна загуба на капацитет на мрежата, сериозен дисбаланс между капацитета на мрежата и търсенето или сериозно прекъсване в информационния поток в една или няколко части от мрежата след необичайно и непредвидено събитие;
16.
„план за подобряване на европейската трасова мрежа“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в координация с оперативните заинтересовани страни, в който се включва резултатът от неговите оперативни дейности по отношение на проектирането на трасовата мрежа в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата;
17.
„свободно трасово въздушно пространство“ означава специфично въздушно пространство, в рамките на което ползвателите могат свободно да планират своите маршрути между входна точка и изходна точка, без да се позовават на трасовата мрежа за ОВД;
18.
„присвояване на честота“ означава упълномощаване, предоставено от дадена държава-членка, за използване на радиочестота или радиочестотен канал при определени условия;
19.
„влияние върху мрежата“ означава в контекста на радиочестотната функция, посочена в приложение II, ситуация, в която присвояването на дадена радиочестота ще влоши, възпрепятства или прекъсне функционирането на една или повече присвоени радиочестоти от мрежата или ще попречи на оптималното използване на авиационните честотни ленти в рамките на обхвата на настоящия регламент;
20.
„множествени трасови варианти“ означава наличност на повече от един трасов вариант в трасовата мрежа за ОВД за ползвателя на въздушно пространство;
21.
„трети държави“ означава държави извън Европейския съюз, които са членове на Евроконтрол или са сключили споразумение с Европейския съюз за прилагане на единното европейско небе или участват във функционален блок въздушно пространство;
22.
„управителен орган на мрежата“ означава органът, установен съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004, за изпълнение на задълженията, предвидени в посочения член и в настоящия регламент;
23.
„план за управление на мрежата“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в координация с оперативните заинтересовани страни за организиране на своите оперативни дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. За специфичната част за проектиране на европейска трасова мрежа (ERND) от плана за управление на мрежата в него се включва планът за подобряване на европейската трасова мрежа;
24.
„стратегически план за мрежата“ означава планът, разработен от управителния орган на мрежата в съответствие с европейския генерален план за УВД и в координация с държавите-членки и оперативните заинтересовани страни, в който се определят ръководните принципи за обслужване на мрежата и нейните дългосрочни перспективи;
25.
„функционираща организация“ означава организация, отговорна за предоставянето на инженерно и техническо обслужване в подкрепа на обслужването на въздушното движение, комуникациите, навигацията или наблюдението;
26.
„оперативни изисквания“ означава изискванията на мрежата от гледна точка на безопасност, капацитет и ефективност;
27.
„оперативни заинтересовани страни“ означава гражданските и военните ползватели на въздушно пространство, доставчици на аеронавигационно обслужване за граждански и военни ползватели, оператори на летища, координатори на летищни слотове и функциониращи организации, както и всички допълнителни групи от заинтересовани страни, които се считат за релевантни за отделните функции;
28.
„секторна конфигурация“ означава схема за комбиниране на сектори, които се проектират и внедряват в експлоатация по такъв начин, че най-добре да удовлетворят оперативните изисквания и наличието на въздушно пространство;
29.
„поискано трасе от ползвателя“ означава предпочитаното трасе, което се декларира от операторите на въздухоплавателни средства на етапа на проектиране на въздушното пространство, така че да се удовлетворят техните нужди.
ГЛАВА II
ОРГАНИЗАЦИЯ И УПРАВЛЕНИЕ НА МРЕЖОВИТЕ ФУНКЦИИ
Член 3
Създаване на управителен орган на мрежата
1. С цел извършване на задачите, необходими за изпълнение на функциите, предвидени в член 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и в приложенията към настоящия регламент, се създава безпристрастен и компетентен орган (управителен орган на мрежата).
2. Продължителността на мандата на управителния орган на мрежата съвпада с референтните периоди за схемата за ефективност, предвидени в член 7, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 691/2010. Той е достатъчно дълъг, така че да позволи постигането на зрялост в изпълнението на тези функции. Той не е по-кратък от два референтни периода и може да бъде подновен.
3. Номинирането на управителния орган на мрежата се осъществява под формата на решение на Комисията след консултация с Комитета за единно небе в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и не по-късно от три месеца след приемането на настоящия регламент. Това решение включва реда и условията за номинирането, включително финансирането и условията за неговото оттегляне. Комисията оценява спазването на тези условия в края на всеки референтен период, посочен в параграф 2.
4. Управителният орган на мрежата изпълнява следните функции:
а)
проектирането на европейската трасова мрежа, както е определено в приложение I;
б)
координирането на оскъдните ресурси, и по-специално:
i)
радиочестотите в рамките на авиационните честотни ленти, използвани за общо въздушно движение, както е определено в приложение II;
ii)
кодовете на транспондери на SSR, както е определено в приложение III.
Комисията може да добавя други функции за изпълнение от управителния орган на мрежата съгласно член 6, параграф 3 или параграф 4, буква в) от Регламент (ЕО) № 551/2004.
5. Управителният орган на мрежата също така изпълнява функцията за УПВД, посочена в член 6, параграф 6 от Регламент (ЕО) № 551/2004 и в Регламент (ЕС) № 255/2010.
Член 4
Задачи на управителния орган на мрежата
1. С оглед да подпомогне изпълнението на функциите, посочени в член 3, управителният орган на мрежата извършва следните задачи с цел постоянно подобряване на мрежовите операции в единното европейско небе, като допринася за постигането на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010, и по-специално:
а)
разработване, поддържане и прилагане на стратегически план за мрежата, посочен в член 5, в съответствие със схемата за ефективност, предвидена в Регламент (ЕС) № 691/2010 и европейския генерален план за УВД, и като се вземат под внимание съответните аеронавигационни планове на ИКАО;
б)
прецизиране на стратегическия план за мрежата чрез план за управление на мрежата, както е посочено по-нататък в член 6, като по-специално се разглеждат целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, които обхващат три- до петгодишни, годишни, сезонни, седмични и дневни периоди;
в)
разработване на интегриран проект на европейска трасова мрежа, определен в приложение I;
г)
осигуряване на централната функция за координация на радиочестоти, както се изисква съгласно член 6, параграф 4, буква б) от Регламент (ЕО) № 551/2004 и е определено в приложение II към настоящия регламент;
д)
координиране на подобряването на процеса по разпределяне на кодове на транспондери на SSR, определен в приложение III;
е)
организиране на управлението и операциите на функциите и по-специално изпълнение на задълженията на централния орган за УПВД;
ж)
осигуряване на консолидиран и координиран подход към всички дейности по планиране и обслужване на мрежата, включително наблюдение и подобряване на цялостната ѝ ефективност;
з)
осигуряване на подкрепа за управление на мрежата при кризи;
и)
подпомагане на отделните оперативни заинтересовани страни при изпълнение на задълженията, които са им поверени, във внедряването на системи и процедури за управление на въздушното движение и/или аеронавигационно обслужване (УВД/АНО) в съответствие с европейския генерален план за УВД;
й)
осигуряване на подкрепа на органи, натоварени с разследването на произшествия и инциденти в гражданското въздухоплаване или с анализа на настъпването им, при поискване от тези органи; в рамките на обхвата на Регламент (ЕС) № 996/2010 на Европейския парламент и на Съвета (7);
к)
гарантиране на координация с други региони и трети държави, които не участват в дейността на управителния орган на мрежата.
2. Управителният орган на мрежата допринася за прилагането на схемата за ефективност в съответствие с Регламент (ЕС) № 691/2010.
3. С оглед изпълнение на своите задачи управителният орган на мрежата гарантира както следва:
а)
наличие, операции и споделяне на инструменти, процеси и последователни данни за подпомагане на процеса на съвместно вземане на решения на равнището на мрежата, включително, но не само системи за обработка на полетни планове и за управление на данни;
б)
улесняване и координация между оперативните заинтересовани страни и подпомагане на тези заинтересовани страни при внедряването и изпълнението на плановете и свързаните мерки за мрежата след съвместно вземане на решение;
в)
подходяща оперативна координация, както и оптимизация, оперативна съвместимост и взаимосвързаност в рамките на своята сфера на отговорност;
г)
координиране на предложения за изменение на съответните документи на ИКАО, свързани с мрежовите функции;
д)
докладване в съответствие с член 20 относно всички аспекти на оперативната ефективност, включително оскъдните ресурси;
е)
подходяща връзка с други видове транспорт.
4. Управителният орган на мрежата изпълнява ad-hoc искания за информация, съвети, анализ или други подобни спомагателни задачи, свързани с различните функции, при поискване от Комисията или Агенцията.
Член 5
Стратегически план за мрежата
(1) Като насока за своята дългосрочна перспектива управителният орган на мрежата разработва, поддържа и прилага стратегически план за мрежата, който се съгласува с референтния период, предвиден в член 7, параграф 1 от Регламент (ЕС) № 691/2010. В него се съдържат планът и целите за ефективност за следващия референтен период и се описват бъдещите референтни периоди.
2. В стратегическия план за мрежата се предоставя информацията, посочена в приложение IV.
3. Целта на стратегическия план за мрежата е постигане на целите за ефективност на мрежовите функции, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010.
4. Стратегическият план за мрежата се актуализира по целесъобразност.
Член 6
План за управление на мрежата
1. Управителният орган на мрежата разработва подробен план за управление на мрежата с цел изпълнение на стратегическия план за мрежата на оперативно равнище.
2. В плана за управление на мрежата се предоставя информацията, посочена в приложение V.
3. Планът за управление на мрежата по-специално установява мерките за постигане на целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010, които обхващат три- до петгодишен, годишен, сезонен, седмичен и дневен период.
4. Планът за управление на мрежата включва военни изисквания, ако бъдат предоставени от държавите-членки.
5. Планът за управление на мрежата включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа и еквивалента за радиочестоти и кодове на транспондери на SSR.
6. В плана за управление на мрежата се установяват оперативни пречки, проблеми, мерки за подобряване и решения за отстраняване или смекчаване на трудностите.
7. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, функционалните блокове въздушно пространство и операторите на летища гарантират, че техните планове за управление са съгласувани с плана за управление на мрежата. Управителният орган на мрежата гарантира съгласуваността на плана за управление на мрежата.
8. Планът за управление на мрежата се актуализира редовно, като се вземат под внимание всички релевантни промени в нуждите и изискванията на мрежовите функции.
Член 7
Компетенции на управителния орган на мрежата
1. Без да се засягат отговорностите на държавите-членки, при изпълнението на своите задачи управителният орган на мрежата приема индивидуални мерки, които са резултат от процеса на съвместно вземане на решения. Страните, засегнати от тези мерки, ги прилагат.
2. Когато отговорностите на държавите-членки възпрепятстват приемането на такива индивидуални мерки, управителният орган на мрежата отнася случая до Комисията за допълнително разглеждане.
3. Освен това управителният орган на мрежата препоръчва мерки по други въпроси, когато ефективността на мрежата налага това.
4. В своята сфера на отговорност управителният орган на мрежата приема мерки, с които цели да гарантира постигането на приложимите цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, посочени в член 9 от Регламент (ЕС) № 691/2010.
5. Управителният орган на мрежата събира, консолидира и анализира всички релевантни данни, посочени в приложения I-VI. При поискване той предоставя тези данни на Комисията, Агенцията или органа за преглед на ефективността, предвиден в Регламент (ЕС) № 691/2010.
Член 8
Отношения с оперативни заинтересовани страни
1. С оглед изпълнение на своите задачи за наблюдение и подобряване на цялостната ефективност на мрежата управителният орган на мрежата разработва подходящите работни споразумения, предвидени в член 15, с оперативните заинтересовани страни.
2. Оперативните заинтересовани страни гарантират, че мерките, прилагани на равнището на местни или функционални блокове въздушно пространство, са съвместими с мерките, приети на равнището на мрежата чрез процеса на съвместно вземане на решения.
3. Оперативните заинтересовани страни предоставят на управителния орган на мрежата релевантните данни, посочени в приложения I-VI, като спазват всички крайни срокове, изисквания за пълнота или изисквания за точност, договорени с управителния орган на мрежата за предаването на данни от негова страна.
4. Оперативните заинтересовани страни, засегнати от индивидуалните мерки, приети от управителния орган на мрежата съгласно член 7, параграф 1, могат да поискат преразглеждане на тези мерки в срок от пет работни дни от тяхното приемане. Искането за преразглеждане не води до временно преустановяване на индивидуалните мерки.
5. Управителният орган на мрежата потвърждава или изменя съответните мерки в срок от пет работни или, в случай на криза в мрежата, в срок от 48 часа.
Член 9
Отношения с държавите-членки
1. При изпълнението на своите задачи управителният орган на мрежата надлежно отчита отговорностите на държавите-членки.
2. Държавите-членки уведомяват управителния орган на мрежата, в случай че техният суверенитет и отговорности възпрепятстват приемането на индивидуални мерки съгласно член 7, параграф 1.
3. Когато дадени държави-членки са засегнати от оперативни въпроси, свързани с мрежовите функции, те участват в процеса на съвместно вземане на решения и изпълняват резултатите, договорени в този процес, на национално равнище.
Член 10
Отношения с функционални блокове въздушно пространство
1. Държавите-членки гарантират тясно сътрудничество и координация между функционалния блок въздушно пространство и управителния орган на мрежата, например на равнище стратегическо планиране и тактическо управление на ежедневния поток и капацитет.
2. С оглед да се улесни оперативната взаимосвързаност между функционалните блокове въздушно пространство управителният орган на мрежата установява, в тясно сътрудничество с всички функционални блокове въздушно пространство, хармонизирани процеси, процедури и връзки, включително промени по аспекти, свързани с дейностите на управителния орган на мрежата.
3. Държавите-членки, които си сътрудничат в даден функционален блок въздушно пространство, гарантират изготвянето на консолидирани становища, свързани с мрежовите функции.
4. Доставчиците на аеронавигационно обслужване, които си сътрудничат в даден функционален блок въздушно пространство, гарантират изготвянето на консолидирани становища, свързани с оперативни въпроси по мрежовите функции.
5. Преди установяването на функционален блок въздушно пространство държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване си сътрудничат по начин, който позволява изготвяне на консолидирани становища по аспекти, свързани с дейности на управителния орган на мрежата.
Член 11
Гражданско-военно сътрудничество
1. Управителният орган на мрежата гарантира сключването на подходящи споразумения, които позволяват и подпомагат адекватна координация с националните военни органи.
2. Държавите-членки гарантират адекватно военно участие във всички дейности, свързани с мрежовите функции.
3. Държавите-членки гарантират подходящо представяне на доставчиците на аеронавигационно обслужване за военни цели и военните ползватели на въздушното пространство във всички работни и консултативни споразумения, сключени от управителния орган на мрежата.
4. Функцията за проектиране на европейска трасова мрежа се изпълнява, без да се засягат резервациите или ограниченията на обем от въздушно пространство за изключително или специфично ползване от страна на държавите-членки. Управителният орган на мрежата насърчава и координира наличието на условни маршрути през тези области в съответствие с Регламент (ЕО) № 2150/2005 на Комисията (8).
Член 12
Общи изисквания за мрежовите функции
Управителният орган на мрежата гарантира спазване на общите изисквания за мрежовите функции, определени в приложение VI. Тези изисквания се прилагат, считано от датата на приемане на решението за номиниране, и управителният орган на мрежата ги изпълнява в срок до дванадесет месеца след тази дата.
ГЛАВА III
УПРАВЛЕНИЕ НА МРЕЖОВИТЕ ФУНКЦИИ
Член 13
Съвместно вземане на решения
1. Мрежовите функции се управляват чрез съвместно вземане на решения.
2. Процесът на съвместно вземане на решения включва:
а)
процес на консултация, предвиден в член 14;
б)
подробни работни споразумения и процеси за операции, предвидени в член 15.
3. С цел приемане на мерки, свързани с управлението на мрежовите функции и наблюдението на тяхната ефективност, управителният орган на мрежата създава управителен съвет на мрежата, предвиден в член 16.
4. Когато управителният орган на мрежата установи, че неговите действия се възпрепятстват от една или няколко страни, въпросът се отнася до управителния съвет на мрежата за решаване.
Член 14
Процес на консултация
1. Установява се процес с цел организиране на подходяща и редовна консултация с държавите-членки и оперативните заинтересовани страни.
2. Консултацията е насочена към подробните работни споразумения, предвидени в член 15, стратегическия план за мрежата, плана за управление на мрежата, напредъка по изпълнение на плановете, доклади до Комисията и оперативни въпроси по целесъобразност.
3. Процесът на консултация може да варира в зависимост от естеството на конкретните мрежови функции. С оглед да се гарантира, че могат да се разглеждат регулаторни въпроси, държавите-членки участват, когато е необходимо.
4. Когато заинтересованите страни не са удовлетворени от консултацията, въпросът първо се отнася към съответното споразумение за консултация на равнището на конкретната функция. Когато на равнището на конкретната функция не може да се постигне решение на проблема, въпросът се отнася до управителния съвет на мрежата за решаване.
Член 15
Подробни работни споразумения и процеси за операции
1. Управителният орган на мрежата разработва подробни работни споразумения и процеси за операции с цел разглеждане на аспекти на планиране и обслужване, като по-специално взема под внимание спецификата и изискванията на отделните мрежови функции, посочени в приложения I-VI.
2. Управителният орган на мрежата гарантира, че подробните работни споразумения и процеси за операции съдържат правила за уведомление на съответните заинтересовани страни.
3. При тези подробни работни споразумения и процеси за операции трябва да се зачита отделянето на предоставянето на услугата от регулаторните въпроси и да се гарантира участието на държавите-членки, когато е необходимо.
Член 16
Управителен съвет на мрежата
1. Управителният съвет на мрежата отговаря за следното:
а)
одобряване на стратегическия план за мрежата преди приемането му в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
одобряване на три- до петгодишните и годишните планове за управление на мрежата;
в)
одобряване на процесите на съвместно вземане на решения, процесите на консултации, както и подробните работни споразумения и процесите за операции за мрежовите функции след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
г)
одобряване на правилника на европейското звено за координация при кризи в авиацията, предвиден в член 18, параграф 4, след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
д)
наблюдение на напредъка по прилагането на плановете и разглеждане на евентуални отклонения от първоначалните планове;
е)
наблюдение на процеса на консултация с оперативните заинтересовани страни;
ж)
наблюдение на дейностите, свързани с управлението на мрежовите функции;
з)
наблюдение на дейностите на управителния орган на мрежата, свързани с кризи в мрежата;
и)
одобряване на годишния доклад, посочен в член 20. Този доклад включва, но не е ограничен до прилагането на стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
й)
разглеждане на въпроси, които не са били решени на равнището на конкретната мрежова функция;
к)
оценка дали управителният орган на мрежата разполага с подходящи компетенции, ресурси и безпристрастност за независимо извършване на задачите, които са му поверени, включително сигурност, отговорност и договорености при извънредни случаи;
л)
одобряване на годишния бюджет на управителния орган на мрежата след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
м)
одобряване на неговия процедурен правилник след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
н)
разглеждане на всякакви допълнителни въпроси, които той счита за уместни.
2. Членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас са, както следва:
а)
един представител на доставчиците на аеронавигационно обслужване от всеки функционален блок въздушно пространство, установен или в процес на установяване, като общият брой е четири гласа за всички доставчици на аеронавигационно обслужване;
б)
четирима представители на търговски и нетърговски граждански ползватели на въздушно пространство;
в)
двама представители на операторите на летища;
г)
двама представители на военните органи като доставчици на аеронавигационно обслужване и ползватели на въздушно пространство.
3. Членове на управителния съвет на мрежата са и следните лица:
а)
председателят, назначен на основание техническа компетентност и експертен опит по предложение на Комисията въз основа по-специално на предложения от членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас и след получаване на положително становище от Комитета за единно небе;
б)
един представител на Комисията;
в)
един представител на Евроконтрол;
г)
един представител на управителния орган на мрежата.
4. Членовете имат по един заместник.
5. Членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас се назначават по предложение на техните организации след получаване на положително становище от Комитета за единно небе.
6. Комисията може да назначи независими изтъкнати експерти като консултанти, които участват в личното си качество и представляват широка гама от дисциплини, обхващащи важни аспекти от мрежовите функции. Държавите, които участват в дейността на управителния орган на мрежата, предлагат кандидати за тази цел.
7. Членовете, посочени в параграф 3, букви а), б) и в), имат право да отхвърлят предложения, които оказват въздействие върху:
а)
суверенитета и отговорностите на държавите-членки, по-специално по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната, както е определено в член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
съвместимостта на дейностите на управителния съвет на мрежата с междинните и крайните цели на настоящия регламент; и
в)
безпристрастността и обективността на управителния съвет на мрежата.
8. Документите, посочени в параграф 1, се приемат от управителния съвет на мрежата с обикновено мнозинство на неговите членове с право на глас.
9. Когато не може да се постигне споразумение по въпроси от съществено значение за мрежата, управителният съвет на мрежата отнася случая до Комисията за последващо действие. Комисията уведомява Комитета за единно небе.
Член 17
Роля на Комитета за единно небе
1. Управителният орган на мрежата отнася регулаторните въпроси до Комисията, а Комисията уведомява Комитета за единно небе за тях.
2. Комитетът за единно небе изразява становище по следните въпроси:
а)
номинирането на управителния орган на мрежата;
б)
назначаването на председателя на управителния съвет на мрежата;
в)
назначаването на членовете на управителния съвет на мрежата с право на глас;
г)
правилника на управителния съвет на мрежата;
д)
стратегическия план за мрежата, и по-специално целите на този план на ранен етап;
е)
годишния бюджет на управителния орган на мрежата;
ж)
процедурния правилник на европейското звено за координация при кризи в авиацията;
з)
процесите на съвместно вземане на решения, процесите на консултации, както и подробните работни споразумения и процесите за операции за мрежовите функции.
3. Комитетът за единно небе може да консултира Комисията, когато управителният съвет на мрежата не може да постигне споразумение по въпроси от съществено значение за мрежата.
ГЛАВА IV
УПРАВЛЕНИЕ НА КРИЗИ В МРЕЖАТА
Член 18
Създаване на европейско звено за координация при кризи в авиацията
1. Управлението на кризи в мрежата се подпомага от създаването на европейско звено за координация при кризи в авиацията (EACCC).
2. Постоянните членове на EACCC се състоят от един представител на държавата-членка, упражняваща председателството на Съвета, един представител на Комисията, един представител на Агенцията, един представител на Евроконтрол, един представител на военните органи, един представител на доставчиците на аеронавигационно обслужване, един представител на летищата и един представител на ползвателите на въздушното пространство.
3. Съставът на EACCC може да се допълва от експерти в конкретни случаи в зависимост от конкретната криза.
4. EACCC подготвя своя процедурен правилник за приемане от управителния съвет на мрежата.
5. Управителният орган на мрежата предоставя ресурсите, необходими за създаването и дейността на EACCC.
Член 19
Отговорности на управителния орган на мрежата и на EACCC
1. Управителният орган на мрежата, съвместно с членовете на ЕАССС, отговаря за активиране и деактивиране на EACCC.
2. С подкрепата на EACCC управителният орган на мрежата отговаря за следното:
а)
координиране на управлението на реакцията по отношение на кризата в мрежата в съответствие с правилника на EACCC, което включва тясно сътрудничество със съответните структури в държавите-членки;
б)
подпомагане на привеждането в действие и координирането на плановете за извънредни случаи на равнището на държавите-членки;
в)
прецизиране на смекчаващи мерки на равнището на мрежата с цел гарантирано осигуряване на навременна реакция на такива кризисни ситуации в мрежата, така че да се защити и гарантира постоянно и безопасно обслужване на мрежата. За тази цел управителният орган на мрежата:
i)
осъществява 24-часово наблюдение на ситуацията в мрежата по отношение на кризи в мрежата;
ii)
гарантира ефективно управление и съобщаване на информация чрез разпространението на точни, навременни и съгласувани данни за подпомагане на прилагането на принципите и процесите за управление на риска в рамките на процесите на вземане на решения;
iii)
улеснява организираното събиране и централизираното съхранение на тези данни;
г)
изтъкване, когато е необходимо, пред Комисията, Агенцията или държавите-членки на възможности за допълнително подпомагане на смекчаването на кризата, включително свързване с оператори на други видове транспорт, които могат да идентифицират и осъществят междумодални решения;
д)
наблюдение на и докладване относно възстановяването и устойчивостта на мрежата.
ГЛАВА V
НАБЛЮДЕНИЕ, ДОКЛАДВАНЕ И НАДЗОР
Член 20
Наблюдение и докладване
1. Управителният орган на мрежата установява процес на постоянно наблюдение на:
а)
ефективността на оперативната мрежа;
б)
предприетите мерки и постигнатата в резултат на това ефективност от оперативните заинтересовани страни и държавите;
в)
ефективността и ефикасността на всяка от функциите, обхванати от настоящия регламент.
2. При постоянното наблюдение се идентифицират всички евентуални отклонения от стратегическия план за мрежата и плановете за управление на мрежата. Оперативните заинтересовани страни подпомагат управителния орган на мрежата в тази задача, извършвайки определени действия, включващи също така, но не ограничени до предоставянето на данни.
3. Управителният орган на мрежата ежегодно представя доклад на Комисията и Агенцията относно предприетите мерки за изпълнение на своите задачи. В доклада се разглеждат отделните мрежови функции, както и общата ситуация на мрежата и докладът е тясно свързан със съдържанието на стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата. Комисията уведомява Комитета за единно небе.
Член 21
Надзор на управителния орган на мрежата
Комисията, подпомагана от Агенцията по въпроси, свързани с безопасността, гарантира осъществяването на надзор върху управителния орган на мрежата, по-специално във връзка с изискванията, които се съдържат в настоящия регламент и други части от законодателството на Съюза. Комисията докладва ежегодно на Комитета за единно небе или по специално поискване.
ГЛАВА VI
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 22
Отношения с трети държави
Трети държави заедно с техни оперативни заинтересовани страни могат да участват в дейността на управителния орган на мрежата.
Член 23
Финансиране на управителния орган на мрежата
Държавите-членки предприемат необходимите мерки за финансирането на мрежовите функции, поверени на управителния орган на мрежата, въз основа на такси за аеронавигационно обслужване. Управителният орган на мрежата установява своите разходи по прозрачен начин.
Член 24
Отговорност
Управителният орган на мрежата организира осигуряването на покритие на отговорността, свързана с изпълнението на неговите задачи. Използваният метод за осигуряване на покритие е подходящ от гледна точка на съответните потенциални загуби и щети, като се взема предвид правният статут на управителния орган на мрежата и равнището на достъпно търговско застрахователно покритие.
Член 25
Преглед
Комисията извършва преглед на ефективността на изпълнението на мрежовите функции най-късно до 31 декември 2013 г. и на редовни интервали след това, като надлежно отчита референтните периоди за схемата за ефективност, предвидени в Регламент (ЕС) № 691/2010.
Член 26
Изменения на Регламент (ЕС) № 691/2010
Регламент (ЕС) № 691/2010 се изменя, както следва:
1.
В член 3, параграф 3 се добавя следната буква м):
„м)
оценката на плана за ефективност на управителния орган на мрежата, включително неговата съгласуваност с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз.“
2.
Вмъква се следният член 5а:
„Член 5а
Управителен орган на мрежата
1. Управителният орган на мрежата, създаден с член 3 от Регламент (ЕС) № 677/2011 на Комисията (9), извършва следните задачи във връзка със схемата за ефективност:
а)
подпомага Комисията, като предоставя релевантна информация за изготвянето на цели за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, преди референтните периоди и за наблюдение по време на референтния период. Управителният орган на мрежата по-специално насочва вниманието на Комисията към всеки съществен и устойчив спад на оперативната ефективност;
б)
в съответствие с член 20, параграф 5 предоставя достъп на Комисията до всички данни, посочени в приложение IV;
в)
подпомага държавите-членки и доставчиците на аеронавигационно обслужване да постигнат своята цел за ефективност по време на референтните периоди;
г)
изготвя план за ефективност, който се приема като част от стратегическия план за мрежата преди началото на всеки референтен период. Този план за ефективност е общественодостъпен и съдържа:
i)
цел за ефективност по отношение на околната среда, съгласувана с целта за ефективност, валидна за целия Европейски съюз, за целия референтен период, с годишни стойности, които се използват с цел наблюдение;
ii)
цели за ефективност за други ключови области на ефективност, съгласувани с целите за ефективност, валидни за целия Европейски съюз, за целия референтен период, с годишни стойности, които се използват с цел наблюдение;
iii)
описание на планираните действия за постигане на целите; и
iv)
при необходимост или ако бъде решено от Комисията, допълнителни ключови показатели за ефективност и цели.
3.
В член 17 се вмъква следният параграф 2a:
„2а. Комисията осъществява наблюдение на прилагането на плана за ефективност на управителния орган на мрежата. Ако целите не бъдат изпълнени в рамките на референтния период, Комисията предприема подходящи мерки, определени в плана за ефективност, с оглед коригиране на ситуацията. За тази цел се използват годишните стойности в плана за ефективност.“
(4)
В приложение III точки 3 и 4 се заменят със следното:
„3. Околна среда
Съставяне на трасета: неприложимо през първия референтен период. През втория референтен период - оценка на процеса на съставянето на трасета, който е използван в плана за ефективност, и неговата съгласуваност с процеса за разработване на план за подобряване на европейската трасова мрежа, разработен от управителния орган на мрежата.
4. Капацитет
Ниво на закъснения: сравнение на очакваното ниво на закъснения на УПВД по маршрута, използвано в плановете за ефективност, с референтна стойност, предоставена от Евроконтрол посредством процеса на планиране на капацитета и в плана за управление на мрежата от управителния орган на мрежата.“
Член 27
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 7 юли 2011 година.
A BIZOTTSÁG 677/2011/EU RENDELETE
(2011. július 7.)
a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 691/2010/EU rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (keretrendelet) (1) és különösen annak 11. cikkére,
tekintettel a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról szóló, 2004. március 10-i 551/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (légtérrendelet) (2) és különösen annak 6. cikkére,
mivel:
(1)
Az 551/2004/EK rendelet célkitűzése az, hogy a közös közlekedéspolitikával összefüggésben támogassa az egyre egységesebben üzemelő légtér koncepcióját és olyan közös kialakítási, tervezési és igazgatási eljárásokat hozzon létre, amelyek biztosítják a légiforgalmi szolgáltatás hatékony és biztonságos működését. A hálózati funkciók célja a nemzeti szinten és a funkcionális légtérblokkok szintjén tett kezdeményezések támogatása.
(2)
A hálózati funkciónak olyan „általános érdekű szolgáltatásnak” kell lennie, amely az európai légiforgalmi hálózat működését szolgálja, és amely hozzájárul a légi közlekedési rendszer fenntartható fejlődéséhez a - szűkös erőforrások optimális felhasználását szavatolókat is magában foglaló - tevékenységek megfelelő szintű teljesítményének, összeegyeztethetőségének és koordinációjának biztosításával.
(3)
Az európai útvonalhálózat kialakítása és a szűkös erőforrások koordinációja az 551/2004/EK rendelet szerint nem sértheti a tagállamok légterük felett gyakorolt szuverenitását és a tagállamoknak a közrenddel, közbiztonsággal és védelmi kérdésekkel kapcsolatos, az 549/2004/EK rendeletben említett követelményeit.
(4)
Az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (rádióspektrum-határozat) (3) e terület vonatkozásában ágazatpolitikai és jogi keretrendszert hoz létre.
(5)
Az 551/2004/EK rendeletben előírt hálózati funkciók végrehajtásához szükséges feladatok teljesítésére pártatlan illetékes szervet (hálózatkezelő) kell létrehozni.
(6)
Az európai útvonalhálózatot úgy kell kialakítani, hogy az útvonalakat a repülés valamennyi fázisában a „kaputól kapuig” elv szerint optimalizálja, különös tekintettel a repülési hatékonyságra és a környezetvédelmi szempontokra.
(7)
A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) és az Eurocontrol által az útvonaltervezés, a frekvenciagazdálkodás és a másodlagos légtérellenőrző radarral (SSR) kapcsolatos válaszjeladókód-kezelés terén megtett munka elismerésre méltó, és erre kell alapozni a hálózat uniós szintű fejlesztésének és működtetésének optimalizálását.
(8)
A tagállamoknak az ICAO felé az útvonaltervezés, a frekvenciagazdálkodás és az SSR válaszjeladókód-kezelés terén fennálló kötelezettségeit tiszteletben kell tartani, és a hálózat tekintetében hatékonyabban kell végrehajtani a hálózatkezelő koordinációja révén és támogatásával.
(9)
A rádióspektrum felosztása a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) keretében zajlik. A tagállamok felelőssége a polgári repülési követelmények jelzése és ezt követően az előirányzott erőforrások optimális módon történő kihasználása az általános légi forgalom céljára.
(10)
Az ICAO útmutató anyagot dolgozott ki az SSR válaszjeladókód- és a rádiófrekvencia-funkciók vonatkozásában, valamint az Eucontrol közreműködésével európai régiójában működteti az általános légi forgalmi célú frekvenciakijelölések nyilvántartási rendszerét.
(11)
Az 551/2004/EK rendelet a légiforgalmi frekvenciák kezelési hatékonyságának javítása érdekében megköveteli a folyamatok és eljárások koordinálását és harmonizálását célzó részletes végrehajtási szabályok elfogadását, valamint a hálózat kialakításának és működtetésének támogatása érdekében a frekvenciákkal kapcsolatos igények korai azonosításának és kielégítésének összehangolását végző központi funkció létrehozását.
(12)
Mivel a légiforgalomáramlás-szervezés (ATFM) a hálózati funkciók szerves része, ezért megfelelően hivatkozni kell a légiforgalomáramlás-szervezésre vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2010. március 25-i 255/2010/EU bizottsági rendeletre (4).
(13)
Mivel a hálózatkezelés hatékonyságához a hálózati funkciók haladéktalan életbelépése szükséges, ezért a tagállamok már megbízták az Eurocontrolt a légiforgalomáramlás-szervezés végrehajtásával.
(14)
Előnyös egyetlen testületet megbízni a különféle hálózati funkciók koordinálásával a teljesítmény-célkitűzésekkel összhangban álló, hálózati szintű, következetes rövid és hosszú távú optimalizálási megoldások kidolgozása érdekében. Mindazonáltal, a hálózati funkciókat a hálózatkezelő és a tagállami, valamint a funkcionális légtérblokk szint látja el, az e rendelet által előírt felelősségi rend szerint.
(15)
A hálózatkezelőnek tisztában kell lennie a tagállam vagy a funkcionális légtérblokkok légiforgalmi szolgáltatási terveinek, tevékenységeinek és teljesítményének aspektusaival, különösen, ha várható vagy valószínűsíthető, hogy ez lényegi hatással lesz a hálózat teljesítményére.
(16)
Az Eyjafjallajökull vulkán 2010. áprilisi kitöréséhez kapcsolódó események rávilágítottak egy olyan központi szerv létrehozásának szükségességére, amely vezető szerepet tölt be a helyi, regionális és hálózati szintű enyhítő intézkedések irányításának koordinálásában annak biztosítása érdekében, hogy a légi közlekedést érintő jövőbeli válsághelyzetekre időben érkezzen válaszlépés.
(17)
A hálózati funkciókat és a funkcionális légtérblokkok szintjén szervezett műveleteket össze kell hangolni.
(18)
Hatékony konzultációkat kell folytatni az érdekeltekkel nemzeti szinten, a funkcionális légtérblokk szintjén, valamint hálózati szinten.
(19)
Mivel a hálózatok ki- és belépési pontjaiként a repülőterek alapvetően járulnak hozzá az átfogó hálózati teljesítményhez, ezért a hálózati funkciók a repülőtéri kapacitások uniós megfigyelőközpontja révén kapcsolatot tartanak a repülőtér-üzemeltetőkkel, akik a földi kapacitás optimalizálását szem előtt tartva földi koordinátorként tevékenykednek, javítva az átfogó hálózati kapacitást.
(20)
A hálózati funkciók végrehajtása nem sértheti a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendeletet (5).
(21)
A katonai művelet hatékonyságát megfelelően szem előtt tartva, a kitűzött célok elérése érdekében rendkívül fontos a polgári-katonai együttműködés és koordináció. Noha a műveleti légiforgalmi rendszer keretében végrehajtott katonai műveletek és kiképzés tartalmára, hatókörére, illetve végrehajtására vonatkozó határozatok nem tartoznak az Európai Unió hatáskörébe, a biztonság és a kölcsönös hatékonyság érdekében fontos lefedni az említett és az e rendeletben tárgyalt műveletek kapcsolódási pontjait.
(22)
A hálózati funkciók nem sérthetik az 549/2004/EK rendelet 13. cikkének az alapvető légiközlekedés-védelmi, illetve védelmi politikai érdekek megóvására irányuló rendelkezéseit, valamint az 551/2004/EK rendelet 7. cikkében előírt rugalmas légtérfelhasználás alkalmazását.
(23)
A hálózati funkciókat költséghatékony módon kell ellátni, különösen el kell kerülni a párhuzamos erőfeszítéseket, így téve lehetővé a tagállamban a funkciók e rendelet keretében történő ellátását a hálózatkezelő kinevezése előtti állapothoz képest csökkentett, de legalábbis nem növelt pénzügyi és emberi erőforrásbeli követelmények között.
(24)
A Bizottságnak gondoskodnia kell a hálózatkezelő megfelelő felügyeletéről.
(25)
A hálózati funkciók biztonsági követelményeinek az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (az Ügynökség) léginavigációs szolgáltatás nyújtására vonatkozó követelményeivel összevethető szintűeknek kell lenniük. Rendelkezni kell a szóban forgó követelményekről, valamint a biztonsági felügyeletre vonatkozó követelményekről.
(26)
A harmadik országok figyelembevétele, illetve részvétele a hálózati funkciók létrehozásában és végrehajtásában hozzájárul az egységes európai égbolt páneurópai dimenziójához.
(27)
A hálózati funkciók kiterjeszthetők az 551/2004/EK rendelet 6. cikkével összhangban.
(28)
A hálózati funkciók végrehajtása meghatározott teljesítménycélok szerint történik, amelyek megkívánják a léginavigációs szolgálatok és a hálózati funkciók teljesítményrendszerének megállapításáról, valamint a léginavigációs szolgálatok ellátására vonatkozó közös követelmények megállapításáról szóló 2096/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2010. július 29-i 691/2010/EU bizottsági rendelet (6) módosítását. A teljesítményrendszer végrehajtása során szerzett gyakorlati tapasztalatok alapján ezeket a különleges teljesítménycélokat tovább lehet fejleszteni.
(29)
A 691/2010/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(30)
Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az egységes égbolttal foglalkozó bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. cikk
A rendelet tárgya és alkalmazási köre
(1) Ez a rendelet az 551/2004/EK rendelet 6. cikkének megfelelően megállapítja a légiforgalmi szolgáltatás (ATM) hálózati funkcióinak végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat, az egységes európai égbolt légtér optimális kihasználásának lehetővé tétele, és annak biztosítása érdekében, hogy a légtérfelhasználók a kívánt útvonalakon repülhessenek, miközben a légtérhez és a léginavigációs szolgálatokhoz való hozzáférés a lehető legnagyobb mértékben biztosított.
(2) A hálózatkezelés vonatkozásában ezt a rendeletet különösen a tagállamokra, az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségre (az Ügynökség), a légtérfelhasználókra, a léginavigációs szolgáltatókra, a repülőtér-üzemeltetőkre, a repülőtéri résidő-koordinátorokra és a működtető szervezetekre kell alkalmazni nemzeti szinten vagy a funkcionális légtérblokk szintjén.
(3) Az 551/2004/EK rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével összhangban és az állami légi járműveknek a nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezmény 3. cikke szerinti üzemeltetésének sérelme nélkül, a tagállamok ezt a rendeletet az illetékességi körükbe tartozó, az ICAO EUR és AFI körzetein belüli légtérre alkalmazzák.
(4) Az 549/2004/EK rendelet 13. cikkének megfelelően ez a rendelet nem gátol meg egy tagállamot abban, hogy intézkedéseket alkalmazzon olyan mértékben, amennyire az alapvető légiközlekedés-védelmi, illetve védelmi politikai érdekei megóvásához szükséges.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában az 549/2004/EK rendelet 2. cikkében foglalt fogalommeghatározásokat kell alkalmazni.
Ezeken kívül a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:
1. „repülőtér-üzemeltető”: a 95/93/EGK rendelet 2. cikkének j) pontjában meghatározottak szerint „egy repülőtér vezetése”;
2. „repülőtéri résidő-koordinátor”: a 95/93/EGK rendelet alapján a koordinált repülőtereken létesített funkció;
3. „légtérkialakítás”: olyan folyamat, amely magában foglalja a hálózathoz kapcsolódó teljesítménycélok eléréséhez való hozzájárulást, a légtérfelhasználók igényeinek kielégítését és a meglévő biztonsági szint biztosítását vagy növelését, valamint a légtérkapacitás és a környezeti teljesítmény növelését korszerű navigációs képességek és technikák, fejlett útvonalhálózatok és a kapcsolódó szektorokra bontás, optimalizált légtérstruktúrák és kapacitásnövelő légiforgalmi szolgáltatási eljárások kidolgozása és megvalósítása révén;
4. „légtérlefoglalás”: a légtér egy meghatározott részének ideiglenes lefoglalása felhasználói kategóriák általi kizárólagos vagy speciális felhasználás céljából;
5. „légtérkorlátozás”: a légtér meghatározott része, amelyen belül meghatározott időpontokban a légi járművek közlekedésére veszélyt jelentő tevékenységet folytatnak (veszélyes terület); vagy egy adott állam szárazföldi területe vagy felségvizei fölötti meghatározott méretű légtér, amelyben a légi járművek közlekedése meghatározott feltételek szerint korlátozva van (korlátozott terület); vagy egy adott állam szárazföldi területe vagy felségvizei fölötti meghatározott méretű légtér, amelyben a légi járművek közlekedése tilos (tiltott terület);
6. „légtérszerkezet”: a légtér speciális része, amelyet a légi járművek biztonságos és optimális üzemeltetésének biztosítására jelöltek ki;
7. „légtérfelhasználás”: a légtér üzemeltetési szempontú felhasználási módja;
8. „légtérfelhasználók képviselője”: bármely jogi személy vagy szervezet, amely a léginavigációs szolgálatok egy vagy több felhasználói kategóriájának érdekeit képviseli;
9. „repülési frekvenciasáv”: a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) rádiószabályzatának frekvencia-kiosztási táblázatába bejegyzett adott frekvenciasáv, amelyben általános légiforgalmi célú frekvenciakijelöléseket hajtanak végre;
10. „légiforgalmi irányítási (ATC) szektor”: a légtér meghatározott része, amelyben az ezzel megbízott légi irányító/irányítók egy adott időpontban légiforgalmi irányítási felelősségi körrel rendelkezik/rendelkeznek;
11. „légiforgalmi szolgálati útvonal (ATS útvonal)”: a légtérszerkezet meghatározott része, amelyet a légi forgalom áramlásának kezelése céljából a légiforgalmi szolgálatok ellátásához szükséges módon alakítottak ki;
12. „polgári-katonai koordináció”: a légiforgalmi szolgáltatás polgári és katonai hatóságai és szereplői közötti együttműködés, amely a biztonságos, hatékony és harmonizált légtérkihasználás biztosításához szükséges;
13. „feltételes útvonal (CDR)”: olyan légiforgalmi szolgálati útvonal, amely repüléstervezés és felhasználás céljára csak meghatározott feltételek mellett áll rendelkezésre;
14. „együttműködésen alapuló döntéshozatal”: olyan folyamat, amelynek során a döntéseket a tagállamokkal, az operatív érdekelt felekkel és adott esetben egyéb szereplőkkel folytatott folyamatos együttműködés és konzultáció alapján hozzák meg;
15. „hálózati válság”: a léginavigációs szolgálat megkövetelt szintű ellátására való képtelenség állapota, amelynek eredményeképp a hálózat kapacitása jelentősen csökken, vagy a hálózat kapacitása és a fellépő igény között jelentős aránytalanság mutatkozik, vagy a hálózat egy vagy több részén szokatlan vagy váratlan helyzet következtében jelentős információáramlási hiba lép fel;
16. „európai útvonalhálózat-javítási terv”: a hálózatkezelő által az operatív érdekelt felekkel együttműködésben kidolgozott terv, amely a hálózatstratégiai terv irányadó elveinek megfelelően magában foglalja az útvonalhálózat-kialakítás tekintetében végzett rövid és középtávú operatív tevékenységeinek eredményét;
17. „szabad útvonalú légtér”: meghatározott légtér, amelyben a felhasználók a légtérbe való belépési és a légtérből való kilépési pontok között szabadon, a légiforgalmi szolgálati útvonalhálózatra való tekintet nélkül tervezhetik útvonalaikat;
18. „frekvenciakijelölés”: olyan engedély, amelyet egy tagállam ad egy rádiófrekvencia vagy rádiófrekvencia-csatorna meghatározott feltételek melletti használatára;
19. „hálózatot érintő hatás”: a II. mellékletben meghatározott rádiófrekvencia funkció összefüggésében kialakuló olyan helyzet, amelyben egy frekvenciakijelölés rontja, akadályozza vagy megszakítja a hálózat egy vagy több rádiófrekvencia-kijelölésének működését, vagy ellentétben áll az e rendelet alkalmazási körébe tartozó repülési frekvenciasávok optimális felhasználásával;
20. „több útvonal közötti választási lehetőség”: az a lehetőség, amikor a légiforgalmi szolgálati útvonalhálózaton belül egynél több útvonal áll a légtérfelhasználó rendelkezésére;
21. „harmadik országok”: olyan EU-n kívüli államok, amelyek az Eurocontrol tagjai vagy megállapodást kötöttek az Európai Unióval az egységes európai égbolt végrehajtásáról, illetve részt vesznek valamely funkcionális légtérblokk kialakításában;
22. „hálózatkezelő”: olyan szerv, amelyet az 551/2004/EK rendelet 6. cikkének értelmében hoztak létre az említett cikkben és az e rendeletben foglalt feladatok ellátására;
23. „hálózatműködtetési terv”: olyan terv, amelyet az operatív érdekelt felekkel együttműködve a hálózatkezelő dolgoz ki rövid és középtávú operatív tevékenységeinek megszervezésére a hálózatstratégiai terv irányadó elveinek megfelelően. A hálózatműködtetési terv európai útvonalhálózat-kialakítást érintő része magában foglalja az európai útvonalhálózat-javítási tervet;
24. „hálózatstratégiai terv”: olyan terv, amelyet az ATM-főtervvel összhangban, a tagállamokkal és az operatív érdekelt felekkel együttműködve a hálózatkezelő dolgoz ki a hálózatműködtetés irányadó elveinek és hosszú távú kilátásainak meghatározására;
25. „működtető szervezet”: olyan szervezet, amely a légi forgalmat, a távközlést, a navigációt vagy a légtérellenőrző szolgálatokat segítő mérnöki és műszaki szolgálatok ellátásáért felelős;
26. „működési követelmények”: olyan követelmények, amelyek a hálózatot a biztonság, a kapacitás és a hatékonyság vonatkozásában érintik;
27. „operatív érdekelt felek”: a polgári és katonai légtérfelhasználók, a polgári és katonai léginavigációs szolgáltatók, a repülőtér-üzemeltetők, a repülőtéri résidő-koordinátorok és a működtető szervezetek, valamint az egyes funkciók szempontjából relevánsnak ítélt bármilyen további érdekelt csoport;
28. „szektorkonfiguráció”: szektorok olyan kombinációja, amelynek kialakítása és optimális elhelyezkedése biztosítja a működési követelményeknek való megfelelést és a légtér rendelkezésre állását;
29. „légtérfelhasználó által kérelmezett útvonal”: a légijármű-üzemeltetők által kívánatosnak tartott, a légtérkialakítás szakaszában igényeiknek megfelelőnek nyilvánított útvonal.
II. FEJEZET
A HÁLÓZATI FUNKCIÓK SZERVEZÉSE ÉS KEZELÉSE
3. cikk
Hálózatkezelő létrehozása
(1) Az 551/2004/EK rendelet 6. cikkében és e rendelet mellékleteiben előírt funkciók végrehajtásához szükséges feladatok teljesítése céljából egy pártatlan és illetékes szervet (hálózatkezelő) kell létrehozni.
(2) A hálózatkezelő hivatali ideje egybeesik a 691/2010/EU rendelet 7. cikkének (1) bekezdésében említett teljesítményrendszer referencia-időszakaival. Ez a hivatali idő elég hosszú ahhoz, hogy lehetővé tegye az e funkciók ellátása terén megvalósuló fejlődést. A hivatali idő nem lehet rövidebb, mint két referencia-időszak, és megújítható.
(3) A hálózatkezelő kinevezése bizottsági határozat formájában történik, az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése szerint az egységes égbolttal foglalkozó bizottsággal folytatott konzultációt követően, és legkésőbb az e rendelet elfogadását követő három hónapon belül. A szóban forgó határozat magában foglalja a kinevezés feltételeit, beleértve a finanszírozást és a visszavonási feltételeket. A Bizottság minden egyes - a (2) bekezdésben említett - referencia-időszak végén értékeli az ezeknek a feltételeknek való megfelelést.
(4) A hálózatkezelő a következő feladatokat látja el:
a)
az európai útvonalhálózat kialakítása az I. mellékletben megállapítottak szerint;
b)
a szűkös erőforrások koordinálása, különösen:
i.
az általános légi forgalom által használt repülési frekvenciasávokon belüli rádiófrekvenciák a II. mellékletben megállapítottak szerint;
ii.
SSR válaszjeladó-kódok a III. mellékletben megállapítottak szerint.
A Bizottság az 551/2004/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdésével vagy 6. cikke (4) bekezdésének c) pontjával összhangban további funkciókat ruházhat rá a hálózatkezelőre.
(5) A hálózatkezelő látja el az 551/2004/EK rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében és a 255/2010/EU rendeletben említett légiforgalmiáramlás-szervezési funkciót is.
4. cikk
A hálózatkezelő feladatai
(1) Az egységes európai égbolt keretében megvalósuló, a 691/2010/EU rendeletben előírt európai uniós szintű teljesítménycélokhoz hozzájáruló hálózati műveletek folyamatos javítása céljából, a 3. cikkben felsorolt funkciók végrehajtásának segítésére a hálózatkezelő különösen a következő feladatokat hajtja végre:
a)
az 5. cikkben meghatározott hálózatstratégiai tervet dolgoz ki, tart fenn és hajt végre, a 691/2010/EU rendeletben előírt teljesítményrendszerrel és az ATM-főtervvel összhangban, valamint a vonatkozó ICAO léginavigációs tervekre tekintettel;
b)
a 6. cikkben szereplő további előírásoknak megfelelően, egy olyan hálózatműködtetési terv keretében részletezi a hálózatstratégiai tervet, amely háromtól öt évig tartó, éves, negyedéves, heti és napi időszakokat lefedve különösen az európai uniós szintű teljesítménycélokat tárgyalja;
c)
az I. mellékletben meghatározottak szerint kialakítja az integrált európai útvonalhálózatot;
d)
a rádiófrekvenciák koordinációjára vonatkozóan ellátja az 551/2004/EK rendelet 6. cikke (4) bekezdésének b) pontjában előírt és e rendelet II. mellékletében meghatározott központi funkciót;
e)
koordinálja SSR válaszjeladókódok kiosztási folyamatának tökéletesítését a III. mellékletben meghatározottaknak megfelelően;
f)
megszervezi a funkciók irányítását és működtetését, valamint teljesíti különösen az ATFM központi egységének kötelezettségeit;
g)
egységesített és koordinált módon közelíti meg a hálózat valamennyi tervezési és működtetési tevékenységét, beleértve általános teljesítményének ellenőrzését és javítását;
h)
támogatást biztosít a hálózati válságkezeléshez;
i)
segíti a különböző operatív érdekelt feleket az őket terhelő kötelezettségek teljesítésében, a légiforgalmi szolgáltatási és/vagy a léginavigációs szolgálati (ATM/ANS) rendszerek és eljárások telepítésében az ATM-főterv szerint;
j)
segítséget nyújt a polgári repülési balesetek és események vizsgálatával vagy előfordulásuk elemzésével megbízott szervezetek számára, e szervezetek felkérése alapján; a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alkalmazásában;
k)
biztosítja a koordinációt olyan más régiókkal és harmadik országokkal, amelyek nem vesznek részt a hálózatkezelő munkájában.
(2) A hálózatkezelő elősegíti a teljesítményrendszer végrehajtását a 691/2010/EU rendeletnek megfelelően.
(3) A hálózatkezelő feladatai teljesítése érdekében az alábbiakat biztosítja:
a)
a hálózati szintű együttműködésen alapuló döntéshozatal támogatására szolgáló eszközök, folyamatok és következetes adatok rendelkezésre állását, működtetését és megosztását, amely magában foglalja többek között - de nem kizárólag - a repülési terv feldolgozó és adatkezelő rendszereket;
b)
az operatív érdekelt felek feladatainak megkönnyítését és a közöttük folyó koordinációt, valamint támogatás nyújtását ezen érdekelt feleknek az együttműködésen alapuló döntéshozatalt követő tervek és kapcsolódó hálózati intézkedések terjesztéséhez és végrehajtásához;
c)
saját felelősségi körében a megfelelő működési koordinációt, valamint az optimalizációt, az együttműködést és összekapcsolhatóságot;
d)
az ICAO hálózati funkciókhoz kapcsolódó megfelelő dokumentumok módosítására tett javaslatok koordinálását;
e)
a 20. cikk szerinti jelentéstételt valamennyi működési teljesítménytényezőről, beleértve a szűkös erőforrásokat;
f)
a más közlekedési módokkal való megfelelő kapcsolatot.
(4) A Bizottság vagy az Ügynökség felkérésére a hálózatkezelő teljesíti a különböző funkciókhoz kapcsolódó információnyújtásra, tanácsadásra, elemzésre vagy egyéb hasonló mellékfeladatokra irányuló eseti felkéréseket.
5. cikk
Hálózatstratégiai terv
(1) A hosszú távú perspektívára vonatkozó iránymutatások biztosítása érdekében a hálózatkezelő olyan hálózatstratégiai tervet dolgoz ki, tart fenn és hajt végre, amelyet összehangol a 691/2010/EU rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerinti referencia-időszakkal. A terv tartalmazza a következő referencia-időszakra vonatkozó teljesítménytervet és teljesítménycélokat, továbbá kitekint a jövőbeli referencia-időszakokra.
(2) A hálózatstratégiai tervnek ki kell térnie kell a IV. mellékletben foglalt információkra.
(3) A hálózatstratégiai terv célja, hogy a hálózati funkciók vonatkozásában a 691/2010/EU rendeletben kitűzött teljesítménycélok megvalósuljanak.
(4) A hálózatstratégiai tervet adott esetben frissíteni kell.
6. cikk
Hálózatműködtetési terv
(1) A hálózatstratégiai terv működtetési szinten történő végrehajtásához a hálózatkezelőnek részletes hálózatműködtetési tervet kell kidolgoznia.
(2) A hálózatműködtetési tervnek ki kell térnie az V. mellékletben meghatározott információkra.
(3) A hálózatműködtetési terv különösen egy háromtól öt évig tartó, éves, negyedéves, heti és napi időszakot lefedő, a 691/2010/EU rendeletben meghatározott európai uniós szintű teljesítménycélok elérése érdekében állapít meg intézkedéseket.
(4) A hálózatműködtetési tervnek magában kell foglalnia kell a katonai vonatkozású követelményeket, ha a tagállamok ilyeneket megadnak.
(5) A hálózatműködtetési tervnek tartalmaznia kell az európai útvonalhálózat-javítási tervet, illetve annak megfelelőjét a rádiófrekvenciák és az SSR válaszjeladó-kódok vonatkozásában.
(6) A hálózatműködtetési tervben meg kell határozni a működtetési korlátokat, a szűk keresztmetszeteket, a fejlesztési intézkedéseket és a helyreállítási és kockázatcsökkentési megoldásokat.
(7) A léginavigációs szolgáltatók, a funkcionális légtérblokkok és a repülőtér-üzemeltetők gondoskodnak arról, hogy működési terveiket összehangolják a hálózatműködtetési tervvel. A hálózatkezelő biztosítja a hálózatműködtetési terv koherenciáját.
(8) A hálózatműködtetési tervet - tekintettel a hálózati funkció igényeinek és követelményeinek valamennyi lényeges változására - rendszeres időközönként frissíteni kell.
7. cikk
A hálózatkezelő hatáskörei
(1) A tagállamok felelősségi köreinek sérelme nélkül, a hálózatkezelő - feladatainak végrehajtása során - az együttműködésen alapuló döntéshozatalból fakadó egyedi intézkedéseket hoz. Az intézkedéseket az érintett felek hajtják végre.
(2) Ha egy tagállami felelősségi körei nem engedik ilyen egyedi intézkedések elfogadását, a hálózatkezelő az esetet a Bizottsághoz továbbítja további megfontolásra.
(3) A hálózatkezelő a hálózat teljesítménye miatt szükséges egyéb kérdésekre vonatkozóan is tesz intézkedési javaslatokat.
(4) A hálózatkezelő - felelősségi körén belül - olyan intézkedéseket hoz, amelyek a 691/2010/EU rendelet 9. cikkében említett vonatkozó európai uniós szintű teljesítménycélok elérésére irányulnak.
(5) A hálózatkezelő összegyűjti, egységesíti és elemzi az I-VI. mellékletekben meghatározott összes vonatkozó adatot. Ezeket az adatokat kérésre továbbítja a Bizottságnak, az Ügynökségnek vagy a 691/2010/EU rendeletben említett teljesítmény-felülvizsgálati szervnek.
8. cikk
Kapcsolat az operatív érdekelt felekkel
(1) A hálózatkezelő a hálózat általános teljesítményének ellenőrzésével és javításával kapcsolatos feladatai ellátása érdekében - a 15. cikk előírásaival összhangban - az operatív érdekelt felekkel megfelelő munkamegállapodásokat dolgoz ki.
(2) Az operatív érdekelt felek biztosítják, hogy a helyi szinten vagy a funkcionális légtérblokk szintjén végrehajtott intézkedések összhangban legyenek az együttműködésen alapuló döntéshozatal révén elfogadott hálózati szintű intézkedésekkel.
(3) Az operatív érdekelt felek - a hálózatkezelővel az átadás tekintetében rögzített határidők, hiánytalansági, illetve pontossági követelmények betartásával - a hálózatkezelő számára biztosítják az I-VI. mellékletben felsorolt releváns adatokat.
(4) A 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően a hálózatkezelő által hozott egyedi intézkedések által érintett operatív érdekelt felek az elfogadásukat követő öt munkanapon belül kérhetik az ilyen intézkedések felülvizsgálatát. A felülvizsgálati kérelem nem függeszti fel az egyedi intézkedéseket.
(5) A hálózatkezelő a szóban forgó intézkedést öt munkanapon, illetve hálózati válsághelyzet esetén 48 órán belül megerősíti vagy módosítja.
9. cikk
Kapcsolat a tagállamokkal
(1) A hálózatkezelő feladatainak végrehajtása során kellően figyelembe veszi a tagállamok felelősségi köreit.
(2) A tagállamok tájékoztatják a hálózatkezelőt, ha szuverenitásuk és felelősségi köreik nem engedik a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelő egyedi intézkedések elfogadását.
(3) Ha a hálózati funkciókhoz kapcsolódó működtetési kérdések érintik valamely tagállamot, akkor az az együttműködésen alapuló döntéshozatal résztvevőjévé válik és nemzeti szinten végrehajtja a folyamat során elfogadott eredményeket.
10. cikk
Kapcsolat a funkcionális légtérblokkokkal
(1) A tagállamok biztosítják a szoros együttműködést és koordinációt a funkcionális légtérblokk és a hálózatkezelő között, mint például a stratégiai tervezés szintjén, és a napi forgalomáramlás és kapacitás taktikai kezelésében.
(2) A funkcionális légtérblokkok közötti működési összekapcsolhatóság elősegítése érdekében a hálózatkezelő - valamennyi funkcionális légtérblokkal szorosan együttműködve - harmonizált folyamatokat, eljárásokat és kapcsolódási pontokat hoz létre, beleértve a hálózatkezelő tevékenységeihez kapcsolódó aspektusok változásait.
(3) A funkcionális légtérblokkban együttműködő tagállamok biztosítják, hogy a hálózati funkciók kapcsán konszolidált álláspontokat fogalmazzanak meg.
(4) A funkcionális légtérblokkban együttműködő léginavigációs szolgáltatók biztosítják, hogy a hálózati funkciók működési kérdései kapcsán konszolidált álláspontokat fogalmazzanak meg.
(5) Funkcionális légtérblokk létrehozása előtt a tagállamok és a léginavigációs szolgáltatók együttműködnek annak érdekében, hogy a hálózatkezelő tevékenységeihez kapcsolódó tényezők vonatkozásában konszolidált álláspontokat fogalmazzanak meg.
11. cikk
Polgári-katonai együttműködés
(1) A hálózatkezelő megfelelő intézkedéseket biztosít a nemzeti katonai hatóságokkal való megfelelő koordináció lehetővé tétele és támogatása érdekében.
(2) A tagállamok biztosítják a megfelelő katonai részvételt a hálózati funkciókhoz kapcsolódó valamennyi tevékenységben.
(3) A tagállamok biztosítják, hogy a hálózatkezelő által létrehozott, valamennyi működést érintő munkamegállapodásban és konzultációs mechanizmusban megfelelő legyen a katonai léginavigációs szolgáltatók és a katonai légtérfelhasználók képviselete.
(4) Az európai útvonalhálózat-kialakítási funkciót a légtér egy részének a tagállamok általi kizárólagos vagy meghatározott használat céljára történő lefoglalásának vagy korlátozásának sérelme nélkül kell ellátni. A hálózatkezelő ösztönzi és koordinálja az ezeken a területeken áthaladó feltételes útvonalak rendelkezésre állását a 2150/2005/EK bizottsági rendelettel (8) összhangban.
12. cikk
A hálózati funkciók általános követelményei
A hálózatkezelő biztosítja, hogy a hálózati funkciók VI. mellékletben foglalt általános követelményei teljesüljenek. Ezeket a követelményeket a kinevezési határozat elfogadásának időpontjától kell alkalmazni, és a hálózatkezelőnek az ezen időpontot követő tizenkét hónapon belül teljesítenie kell a követelményeket.
III. FEJEZET
A HÁLÓZATI FUNKCIÓK IRÁNYÍTÁSA
13. cikk
Együttműködésen alapuló döntéshozatal
(1) A hálózati funkciókat együttműködésen alapuló döntéshozatal révén kezelik.
(2) Az együttműködésen alapuló döntéshozatal a következőkből áll:
a)
a 14. cikk szerinti konzultációs folyamat;
b)
részletes munkamegállapodások és működési folyamatok a 15. cikk szerint.
(3) A hálózati funkció irányításához kapcsolódó intézkedések elfogadása és a funkciók teljesítményének ellenőrzése érdekében a hálózatkezelő létrehozza a 16. cikk szerinti hálózati igazgatótanácsot.
(4) Ha a hálózatkezelő úgy ítéli meg, hogy tevékenységét egy vagy több fél hátráltatja, akkor ügyét állásfoglalás céljából a hálózati igazgatótanács elé terjeszti.
14. cikk
Konzultációs folyamat
(1) Egy olyan folyamatot kell létrehozni, amelynek célja a tagállamok és az operatív érdekelt felek megfelelő és rendszeres konzultációjának megszervezése.
(2) A konzultáció szükség szerint a 15. cikkben említett részletes munkamegállapodásokra, a hálózatstratégiai tervre, a hálózatműködtetési tervre, a tervek végrehajtásában elért előrelépésre, a Bizottságnak benyújtott jelentésekre és a működési kérdésekre összpontosít.
(3) A konzultációs folyamat az egyedi hálózati funkciók jellegétől függően eltérő lehet. A szabályozási kérdések tárgyalásának biztosítása érdekében a tagállamokat szükség esetén be kell vonni a folyamatba.
(4) Ha az érdekeltek nem elégedettek a konzultációval, a kérdést először a megfelelő konzultációs megállapodás keretében kell megvizsgálni az adott funkció szintjén. Ha az adott funkció szintjén nem lehet döntésre jutni, akkor az ügyet állásfoglalás céljából a hálózati igazgatótanács elé kell terjeszteni.
15. cikk
Részletes munkamegállapodások és működési folyamatok
(1) A hálózatkezelő részletes munkamegállapodást és működési folyamatokat dolgoz ki a tervezési és működtetési szempontok kezelésére, különös tekintettel az egyedi hálózati funkciók sajátosságaira és követelményeire az I-VI. mellékletben meghatározottaknak megfelelően.
(2) A hálózatkezelő biztosítja, hogy a részletes munkamegállapodások és a működési folyamatok tartalmazzanak az érdekelt felek értesítésére vonatkozó rendelkezéseket.
(3) A részletes munkamegállapodásoknak és működési folyamatoknak tiszteletben kell tartaniuk a szolgáltatásnyújtás és a szabályozási kérdések különválasztásának elvét, valamint - adott esetben - biztosítaniuk kell a tagállamok bevonását.
16. cikk
Hálózati igazgatótanács
(1) A hálózati igazgatótanács a következőkért felelős:
a)
jóváhagyja a hálózatstratégiai tervet annak elfogadása előtt, az 549/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban;
b)
jóváhagyja a háromtól öt évig tartó és az éves időszakra vonatkozó hálózatműködtetési terveket;
c)
jóváhagyja az együttműködésen alapuló döntéshozatali folyamatokat, a konzultációs folyamatokat, valamint a hálózati funkciókat érintő részletes munkamegállapodásokat és működési folyamatokat, az egységes égbolttal foglalkozó bizottság kedvező véleményét követően;
d)
jóváhagyja a 18. cikk (4) bekezdésében említett Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység eljárási szabályzatát, az egységes európai égbolttal foglalkozó bizottság kedvező véleményét követően;
e)
ellenőrzi a tervek végrehajtásában elért haladást és foglalkozik a kezdeti tervektől való esetleges eltérésekkel;
f)
ellenőrzi az operatív érdekelt felekkel folytatott konzultációs folyamatot;
g)
ellenőrzi a hálózati funkciók kezeléséhez kapcsolódó tevékenységeket;
h)
ellenőrzi a hálózati válsághelyzetekhez kapcsolódó hálózatkezelői tevékenységeket;
i)
jóváhagyja a 20. cikkben említett éves jelentést. Ez a jelentés többek között - de nem kizárólag - magában foglalja a hálózatstratégiai terv és a hálózatműködtetési terv végrehajtását;
j)
foglalkozik azokkal a kérdésekkel, amelyeket nem oldottak meg az adott hálózati funkció szintjén;
k)
felméri, hogy a hálózatkezelő rendelkezik-e a megfelelő hatáskörökkel, erőforrásokkal és pártatlansággal a ráruházott feladatok - többek között a biztonsági, felelősségi és készenléti intézkedések - független végrehajtásához;
l)
jóváhagyja a hálózatkezelők éves költségvetését, az egységes európai égbolttal foglalkozó bizottság kedvező véleményét követően;
m)
jóváhagyja eljárási szabályzatát, az egységes európai égbolttal foglalkozó bizottság kedvező véleményét követően;
n)
foglalkozik minden további, általa relevánsnak ítélt kérdéssel.
(2) A hálózati igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjai a következők:
a)
funkcionális légtérblokkonként - legyen azt kialakított vagy kialakítás alatt álló - a léginavigációs szolgáltatók egy képviselője, összesen négy szavazati joggal az összes léginavigációs szolgáltató vonatkozásában;
b)
a kereskedelmi és nem kereskedelmi célú polgári légtérfelhasználók négy képviselője;
c)
a repülőtér-üzemeltetők két képviselője;
d)
a katonai léginavigációs szolgáltatók és légtérfelhasználók két képviselője.
(3) Ugyancsak a hálózati igazgatótanács tagjai a következők:
a)
az elnök, akit különösen a hálózati igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjainak javaslatai, valamint műszaki felkészültsége és szakértelme alapján a Bizottság javaslatára neveznek ki, az egységes égbolttal foglalkozó bizottság kedvező véleményét követően;
b)
a Bizottság egy képviselője;
c)
az Eurocontrol egy képviselője;
d)
a hálózatkezelő egy képviselője.
(4) A tagokat a póttag helyettesítheti.
(5) A hálózati igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjait, saját szervezetük javaslatai alapján, az egységes égbolttal foglalkozó bizottság kedvező véleményét követően nevezik ki.
(6) A Bizottság független és elismert szakértőket jelölhet ki tanácsadónak, akik saját nevükben járnak el és a hálózati funkciók főbb aspektusait átfogó tudományágak széles körét képviselik. Erre a célra a hálózatkezelő munkájában részt vevő államok ajánlanak jelölteket.
(7) A (3) bekezdés a), b) és c) pontjában felsorolt tagok jogosultak elvetni azokat a javaslatokat, amelyek hatással vannak:
a)
a tagállamok szuverenitására és felelősségi köreire, különösen a közrendi, közbiztonsági és védelmi kérdések tekintetében, az 549/2004/EK rendelet 13. cikkének megfelelően;
b)
a hálózati igazgatótanács tevékenységeinek az e rendelet céljaival és célkitűzéseivel való összeegyeztethetőségére;
c)
a hálózati igazgatótanács pártatlanságára és méltányosságára.
(8) Az (1) bekezdésben említett dokumentumokat a hálózati igazgatótanács a szavazati joggal rendelkező tagok egyszerű többségével fogadja el.
(9) Amennyiben egy kiemelkedő hálózati jelentőségű kérdésben nem lehet megállapodásra jutni, akkor további lépések érdekében a hálózati igazgatótanács az ügyet a Bizottság elé terjeszti. A Bizottság tájékoztatja az egységes égbolttal foglalkozó bizottságot.
17. cikk
Az egységes égbolttal foglalkozó bizottság szerepe
(1) A hálózatkezelő szabályozási kérdésekben a Bizottsághoz fordul, amely kérdésekről a Bizottság tájékoztatja az egységes égbolttal foglalkozó bizottságot.
(2) Az egységes égbolttal foglalkozó bizottság a következőkről nyilvánít véleményt:
a)
a hálózatkezelő kinevezése;
b)
hálózati igazgatótanács elnökének kinevezése;
c)
a hálózati igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjainak kinevezése;
d)
a hálózati igazgatótanács eljárási szabályzata;
e)
a hálózatstratégiai terv és különösen a terv célkitűzései annak korai szakaszában;
f)
a hálózatkezelő éves költségvetése;
g)
az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység eljárási szabályzata;
h)
az együttműködésen alapuló döntéshozatali folyamatok, a konzultációs folyamatok, valamint a hálózati funkciókat érintő részletes munkamegállapodások és működési folyamatok.
(3) Az egységes égbolttal foglalkozó bizottság tanácsot adhat a Bizottságnak, ha egy kiemelkedő hálózati jelentőségű kérdésben a hálózati igazgatótanács nem tud megállapodásra jutni.
IV. FEJEZET
HÁLÓZATI VÁLSÁGKEZELÉS
18. cikk
Az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység létrehozása
(1) A hálózati válsághelyzetek kezelését az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység (EACCC) létrehozásával kell segíteni.
(2) Az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység állandó tagjai a következők: a Tanács elnökségét betöltő tagállam egy képviselője, a Bizottság egy képviselője, az Ügynökség egy képviselője, az Eurocontrol egy képviselője, a katonai erők egy képviselője, léginavigációs szolgáltatók egy képviselője, a repülőterek egy képviselője és a légtérfelhasználók egy képviselője.
(3) Az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység az adott válság jellegétől függően eseti alapon bővíthető szakértőkkel.
(4) Az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység elkészíti eljárási szabályzatát a hálózati igazgatótanács általi elfogadásra.
(5) A hálózatkezelő rendelkezésre bocsátja az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység létrehozásához és működéséhez szükséges erőforrásokat.
19. cikk
A hálózatkezelő és az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység felelősségi körei
(1) A hálózatkezelő az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység tagjaival együttműködve felelős az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység aktiválásáért és deaktiválásáért.
(2) A hálózatkezelő - az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység támogatásával - a következőkért felel:
a)
a hálózati válsághelyzetre való reagálás irányításának koordinálása, az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység eljárási szabályzatával összhangban, ideértve a tagállamok megfelelő szervezeteivel folytatott szoros együttműködést is;
b)
a készenléti tervek aktiválásának és koordinációjának segítése tagállami szinten;
c)
hálózati szintű enyhítő intézkedések kidolgozása annak érdekében, hogy hálózati válsághelyzet esetén kellő időben történjen a hálózat folyamatos és biztonságos működésének védelmét és biztosítását célzó intézkedés. E célból a hálózatkezelő:
i.
a nap 24 órájában ellenőrzi a hálózatot az esetleges hálózati válsághelyzetek észlelése érdekében;
ii.
hatékony információkezelést és kommunikációt biztosít pontos, aktuális és következetes adatok terjesztése révén, a kockázatkezelési alapelvek és folyamatok döntéshozatali folyamatokban történő alkalmazásának támogatása céljából;
iii.
elősegíti azon adatok szervezett összegyűjtését és központosított tárolását;
d)
jelzi - adott esetben - a Bizottságnak, az Ügynökségnek vagy a tagállamoknak a válsághelyzet enyhítésének további támogatási lehetőségeit, beleértve a más közlekedési módok üzemeltetőivel való kapcsolattartást, akik intermodális megoldásokat azonosíthatnak be és hajthatnak végre;
e)
a hálózat helyreállítására és fenntarthatóságára vonatkozó ellenőrzés és jelentéstétel.
V. FEJEZET
ELLENŐRZÉS, JELENTÉSTÉTEL ÉS FELÜGYELET
20. cikk
Ellenőrzés és jelentéstétel
(1) A hálózatkezelő kialakítja a következők folyamatos ellenőrzési folyamatát:
a)
a működési hálózati teljesítmény;
b)
az operatív érdekelt felek és az államok által hozott intézkedések és elért teljesítményeredmények;
c)
az e rendelet hatálya alá tartozó egyes funkciók eredményessége és hatékonysága.
(2) A folyamatos ellenőrzés észlel a hálózatstratégiai tervtől és hálózatműködtetési tervektől való bármilyen esetleges eltérést. Az operatív érdekelt felek a hálózatkezelőt ezen feladatában különösen - de nem kizárólag - az adatszolgáltatás terén megvalósított feladatokkal segítik.
(3) A hálózatkezelő évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz és az Ügynökséghez a feladata teljesítése során meghozott intézkedésekről. A jelentés az egyes hálózati funkciókkal és a teljes hálózat helyzetével foglalkozik, valamint közvetlenül kapcsolódik a hálózatstratégiai terv és a hálózatműködtetési terv tartalmához. A Bizottság tájékoztatja az egységes égbolttal foglalkozó bizottságot.
21. cikk
A hálózatkezelő felügyelete
A Bizottság - a biztonsághoz kapcsolódó ügyekben az Ügynökség segítségével - gondoskodik a hálózatkezelő felügyeletéről, különösen az ebben a rendeletben és egyéb uniós jogszabályokban foglalt követelmények tekintetében. A Bizottság az egységes égbolttal foglalkozó bizottságnak évente, illetve amikor erre külön felkérik, jelentést tesz.
VI. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
22. cikk
Kapcsolat harmadik országokkal
A harmadik országok operatív érdekelt feleikkel együtt részt vehetnek a hálózatkezelő munkájában.
23. cikk
A hálózatkezelő finanszírozása
A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket a hálózatkezelőre bízott hálózati funkciók léginavigációs díjak alapján történő finanszírozásához. A hálózatkezelő a költségeit átlátható módon állapítja meg.
24. cikk
Felelősség
A hálózatkezelő rendelkezéseket léptet életbe a feladatai végrehajtásához kapcsolódó felelősség biztosítására. A felelősség biztosítása érdekében alkalmazott módszer a kérdéses veszteségnek és kárnak felel meg, figyelembe véve a hálózatkezelő jogállását és a rendelkezésre álló kereskedelmi biztosítási fedezet szintjét.
25. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság legkésőbb 2013. december 31-ig, majd ezt követően rendszeresen felülvizsgálja a hálózati funkciók végrehajtásának hatékonyságát, megfelelően figyelembe véve a 691/2010/EU rendeletben megállapított teljesítményrendszerre vonatkozó referencia-időszakokat.
26. cikk
A 691/2010/EU rendelet módosításai
A 691/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.
A 3. cikk (3) bekezdése a következő m) ponttal egészül ki:
„m)
a hálózatkezelő teljesítménytervének értékelése, beleértve az európai uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangját.”
2.
A szöveg a következő 5a. cikkel egészül ki:
„5a. cikk
Hálózatkezelő
(1) A(z) 677/2011/EU bizottsági rendelet (9) 3. cikkével létrehozott hálózatkezelőnek a teljesítményrendszer kapcsán a következő feladatokat kell teljesítenie:
a)
segíti a Bizottságot azáltal, hogy releváns információkat nyújt az európai uniós szintű teljesítménycélok referencia-időszakok előtti előkészítése, valamint a referencia-időszak alatti ellenőrzése céljából. A hálózatkezelő a Bizottság figyelmét különösen a működési teljesítmény jelentős és tartós eséseire hívja fel;
b)
a 20. cikk (5) bekezdésével összhangban hozzáférést biztosít a Bizottság számára a IV. mellékletben felsorolt valamennyi adathoz;
c)
segíti a tagállamokat és a léginavigációs szolgáltatókat teljesítménycéljaik megvalósításában a referencia-időszak során;
d)
teljesítménytervet dolgoz ki, amelyet a hálózatstratégiai terv részeként fogadnak el az egyes referencia-időszakok kezdete előtt. Ez a teljesítményterv nyilvános és a következőket tartalmazza:
i.
környezeti teljesítménycélt, amelynek a referencia-időszak teljes időtartama alatt összhangban kell állnia a vonatkozó európai uniós szintű teljesítménycélokkal, az ellenőrzési célból használt éves értékekkel;
ii.
egyéb releváns kulcsfontosságú teljesítményterületek teljesítménycéljait, amelyeknek a referencia-időszak teljes időtartama alatt összhangban kell állniuk a vonatkozó európai uniós szintű teljesítménycélokkal, az ellenőrzési célból használt éves értékekkel;
iii.
a célok elérése érdekében tervezett lépések leírását;
iv.
adott esetben, vagy ha a Bizottság úgy határoz, további fő teljesítménymutatókat és célokat.
3.
A 17. cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) A Bizottság ellenőrzi a hálózatkezelő teljesítménytervének végrehajtását. Amennyiben a referencia-időszak alatt a teljesítménycélok nem teljesülnek, úgy a Bizottság a helyzet orvoslása érdekében a teljesítménytervben részletezett megfelelő intézkedéseket alkalmazza. E célból a teljesítménytervben rögzített éves értékeket használják.”
4.
A III. melléklet 3. és 4. pontja helyébe a következő szöveg lép:
„3. Környezetvédelem
Útvonaltervezés:: az első referencia-időszakban nem alkalmazandó. A második referencia-időszak alatt a teljesítménytervben alkalmazott útvonal-kialakítási folyamat és a hálózatkezelő által kidolgozott európai útvonalhálózat-javítási terv kidolgozására vonatkozó folyamattal való összhangjának értékelése.
4. Kapacitás
A késés mértéke: a teljesítménytervekben használt, légiforgalmiáramlás-szervezéssel kapcsolatos, repülés közbeni késések várható szintjének összevetése az Eurocontrol kapacitástervezési eljárása alapján és a hálózatkezelő hálózatműködtetési tervében megadott referenciaértékekkel.”
27. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 7-én.