РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 642/2010 НА КОМИСИЯТА
от 20 юли 2010 година
относно правилата за прилагане на Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета по отношение на вносните мита в сектора на зърнените култури
(кодифициран текст)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (1), и по-специално член 143 във връзка с член 4 от него,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 1249/96 на Комисията от 28 юни 1996 г. относно правилата за прилагане (мита за внос в сектора за зърнени култури) на Регламент (ЕИО) № 1766/92 на Съвета (2) е бил неколкократно и съществено изменян (3). С оглед постигане на яснота и рационалност посоченият регламент следва да бъде кодифициран.
(2)
Член 135 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 предвижда, когато се внасят продуктите, посочени в член 1 от него, да се прилагат ставките на вносните мита от Общата митническа тарифа. Въпреки това за продуктите, посочени член 136, параграф 1 от същия регламент, вносното мито е равно на интервенционната цена, валидна за тези продукти при вноса, увеличена с 55 % и намалена с вносната цена CIF, приложима към пратката.
(3)
За целите на класирането на внесените продукти, продуктите, посочени в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, в някои случаи се класират в няколко стандартни качества. По тази причина използваните стандартни качества следва да бъдат определени, като се използват обективни критерии за класиране, а също така следва да бъдат зададени и допустимите отклонения, за да може продуктите, които се внасят, да бъдат класирани в най-подходящото качество. От възможните обективни критерии за класиране на обикновената пшеница според качеството, най-използваните в търговията и тези, при които може да се извършва най-ефективен контрол, са белтъчното съдържание, специфичното тегло и съдържанието на различни примеси (Schwarzbesatz). За твърдата пшеница тези критерии са специфичното тегло, съдържанието на различни примеси (Schwarzbesatz) и съдържанието на стъкловидни зърна. От тук следва, че внесените стоки следва да бъдат подложени на анализ за определяне на тези параметри за всяка внесена партида. Въпреки това, когато Съюзът е установил официална процедура за признаване на сертификатите за качество, издадени от орган на страната на произход на стоките, е необходимо тези анализи да могат да бъдат провеждани чрез проверка на достатъчно представителен брой от внесените партиди.
(4)
За целите на изчисляването на вносното мито член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 предвижда, че периодично се определят представителни вносни цени CIF за продуктите, посочени в параграф 1 от същия член. За установяване на тези цени трябва да бъдат уточнени котировките на цените за различните качества пшеница и за другите зърнени култури. Следователно е необходимо да се определят тези котировки.
(5)
Използването на котировките за различните типове пшеница и за другите зърнени култури на стоковите борси на Съединените американски щати представлява обективна основа за установяване на представителните вносни цени CIF. Добавянето на търговската премия, предоставяна на пазара на Съединените американски щати за всяко качество на различните зърнени култури, позволява борсовата котировка да бъде превърната в износна цена FOB от Съединените американски щати за всяка зърнена култура. Чрез добавяне на морското навло за разстоянието между Мексиканския залив или Големите езера и пристанище на Съюза тези цени FOB могат да бъдат превърнати в представителни вносни цени CIF. При дадения обем на преминаващи стоки и търговия в пристанището на Ротердам, това е местоназначението в Съюза, за което са най-широко известни, най-прозрачни и най-леснодостъпни котировките на морското навло. По тази причина Ротердам следва да бъде избран за пристанището на местоназначение за Съюза.
(6)
Следователно и с цел прозрачност представителните вносни цени CIF, посочени в член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, се установяват на базата на котировките на стоковите борси за въпросните зърнени култури плюс търговската премия, предоставяна за зърнената култура, и морското навло между Мексиканския залив или Големите езера и пристанището Ротердам. Въпреки това, за да се вземат предвид разликите в навлото според пристанището на местоназначение, е оправдано определянето на фиксирана корекция на вносното мито за пристанищата на Съюза, разположени на Средиземно море и на Черно море, на Атлантическия бряг, на Пиренейския полуостров, в Обединеното кралство и Ирландия, в северните страни, балтийските страни и в Полша. Факторите за изчисляване на така установените представителни вносни цени CIF трябва да се следят ежедневно, за да може да се следи тенденцията в тези цени. При соргото и ръжта представителната вносна цена CIF, изчислена за ечемик, позволява да се оцени пазарната ситуация за тези два продукта и в такъв случай за тези два вида зърнени култури важи представителната вносна цена CIF, изчислена за ечемик.
(7)
С цел определяне на вносното мито за зърнените култури, посочено в член 136 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, период от десет работни дни за регистриране на представителната вносна цена CIF за всеки вид зърнени култури държи сметка за пазарните тенденции, без да въвежда елементи на несигурност. На тази основа вносните мита за тези продукти могат да бъдат определяни на петнадесетия ден и на последния работен ден от всеки месец, като се използва средната представителна вносна цена CIF, регистрирана по време на посочения период. Така изчисленото вносно мито може да бъде прилагано за период от две седмици, без това да засяга значително вносната цена при платени мита. Въпреки това, ако през периода на изчисляване на представителните вносни цени CIF не са налични борсови котировки или ако в резултат на внезапни изменения на елементите, които се използват при изчисляването на вносното мито, тези представителни вносни цени CIF търпят значителни изменения през периода на изчисляване на вносното мито, трябва да бъдат предприети мерки, за да се поддържа представителността на вносните цени CIF на дадения продукт. В случай на големи изменения на борсовите котировки, търговските премии, свързани с котировката, морското навло или на обменния курс, използван при изчисляване на представителната вносна цена CIF на продукта, представителността на тази цена следва да бъде запазена чрез корекция, съответстваща на отклонението от нея, за да се вземат предвид настъпилите изменения. Когато се прави този вид корекция, това не влияе върху периодичността на следващото определяне.
(8)
В случай на внос на твърда царевица използваните борсови котировки за изчисляване на представителните вносни цени CIF не държат сметка за съществуването на ценова премия за този продукт в сравнение с нормалните пазарни условия било поради особеното качество на стоката, или понеже цената на продукта за внос включва премия за качество в сравнение с нормалната цена на въпросния продукт. За да се вземе предвид тази премия за качество върху цените или котировките, на вносителите, които покажат, че са използвали внесената стока за производството на висококачествени продукти, оправдавайки наличието на такава премия, следва да се възстанови фиксирана част от вносното мито, платено при вноса на въпросната стока.
(9)
За да се осигури спазването на настоящия регламент от вносителите, следва да се установи система за предоставяне на допълнителни гаранции освен тези, свързани с лицензиите.
(10)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Митата от Общата митническа тарифа, посочени в член 135 и в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, са митата, приложими на датата, определена с член 67 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета (4).
Член 2
1. Вносните мита, посочени в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 за продуктите, включени в кодове по КН 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (висококачествена обикновена пшеница), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 и 1007 00 90, с изключение на хибриди за посев, се изчисляват ежедневно, но се определят от Комисията на петнадесетия ден и на последния работен ден от всеки месец, за прилагане съответно от шестнадесетия ден от месеца и от първия работен ден от следващия месец. Когато петнадесетият ден не е работен ден за Комисията, митата се определят в работния ден, предхождащ петнадесетия ден от съответния месец.
Въпреки това, ако по време на периода на прилагане на така определеното мито изчисленото средно вносно мито се отклонява с 5 EUR на тон или повече от така определеното мито, се прави съответната корекция.
2. Цената, която трябва да се използва за изчисляване на вносното мито, е дневната представителна вносна цена CIF, определена съгласно метода, предвиден в член 5. За всяко определяне съответното вносно мито е средната стойност на вносните мита, изчислени през предходните десет работни дни. За определянето и корекциите Комисията не взема предвид дневните вносни мита, използвани за предходното определяне.
Интервенционната цена, която трябва да се използва за изчисляване на митата, е цената за месеца, през който се прилага митото.
3. Вносните мита, определени съгласно разпоредбите на настоящия регламент, се прилагат до влизане в сила на ново определяне.
При всяко определяне или корекция Комисията публикува в Официален вестник на Европейския съюз вносните мита и елементите, използвани за тяхното изчисляване.
4. Когато пристанището на разтоварване в Съюза се намира:
а)
в Средиземно море (отвъд Гибралтарския провлак) или в Черно море и ако стоката пристига през Атлантическия океан или през Суецкия канал, Комисията намалява вносното мито с 3 EUR на тон;
б)
в атлантическите пристанища на Пиренейския полуостров, в Обединеното кралство, Ирландия, Дания, Естония, Литва, Латвия, Полша, Финландия или Швеция и ако стоката пристига през Атлантическия океан, Комисията намалява вносното мито с 2 EUR на тон.
Митническите органи на пристанището на разтоварване издават сертификат в съответствие с образеца, съдържащ се в приложение I, който удостоверява количеството на всеки разтоварен продукт. За да може да бъде намалено митото, предвидено в първа алинея, този сертификат трябва да придружава стоките до приключването на митническите формалности по вноса.
Член 3
1. Вносните мита се намаляват с 24 EUR на тон за твърда царевица, съответстваща на спецификациите, изложени в приложение II.
2. За да се ползва от намалението, посочено в параграф 1, твърдата царевица трябва да е преработена в продукт, включен в код по КН 1904 10 10, 1103 13 или 1104 23, в срок от шест месеца, считано от датата на допускане за свободно обращение.
3. Прилагат са разпоредбите относно употребата за специфични цели в член 82 от Регламент (ЕИО) № 2913/92 и в членове 291-300 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията (5).
4. Чрез дерогация от член 293, параграф 1, буква д) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 вносителят предоставя на компетентния орган допълнителна гаранция в размер на 24 EUR на тон за твърда царевица, с изключение на случаите, когато вносната лицензия е придружена от сертификат за съответствие, издаден от Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) на Аржентина съгласно член 7, параграф 2, буква а) от настоящия регламент. В този случай в клетка 24 на заявлението за вносна лицензия се посочват видът и номерът на сертификата за съответствие.
Въпреки това, в случай че митото, приложимо в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение, е по-малко от 24 EUR на тон за царевица, гаранцията е равна на размера на митото.
Член 4
Критериите за качество, които трябва да бъдат изпълнени при внос в Съюза, и допустимите отклонения са определени в приложение II.
Член 5
1. За определяне на представителните вносни цени CIF, посочени в член 136, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1234/2007, следните елементи се използват за висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница, царевица и другите видове фуражни зърнени култури, посочени в член 2, параграф 1 от настоящия регламент:
а)
представителната борсова котировка на пазара на Съединените американски щати;
б)
известните търговски премии и намаления, свързани с тази котировка на пазара на Съединените американски щати в деня на котировката, и по-специално при твърдата пшеница - свързани с качеството на грис;
в)
морското навло и свързаните с него разходи за разстоянието между Съединените американски щати (Мексиканския залив или Дулут) и пристанище Ротердам за кораб с тонаж не по-малко от 25 000 тона.
2. Комисията регистрира всеки работен ден:
а)
елемента, посочен в параграф 1, буква а), от борсите при използване на референтните качества, посочени в приложение III;
б)
елементите, посочени в параграф 1, букви б) и в), от публично достъпна информация.
3. С оглед изчисляване на елемента, посочен в параграф 1, буква б), или съответната котировка FOB, се прилагат следните премии и намаления:
а)
премия в размер на 14 EUR на тон за висококачествена обикновена пшеница;
б)
намаление в размер на 10 EUR на тон за твърда пшеница от средно качество;
в)
намаление в размер на 30 EUR на тон за твърда пшеница от ниско качество.
4. Представителните вносни цени CIF за твърда пшеница, висококачествена обикновена пшеница и царевица представляват сумата от елементите, посочени в параграф 1, букви а), б) и в). Представителните вносни цени CIF за ръж и сорго се изчисляват чрез прилагане на котировките за ечемик в Съединените американски щати съгласно разпоредбите на приложение III.
5. Представителните вносни цени CIF за семена от обикновена пшеница, включена в код по КН 1001 90 91 и за семена от царевица, включена в код по КН 1005 10 90, са цените, изчислени съответно за висококачествена обикновена пшеница и царевица.
Член 6
1. Заявленията за вносни лицензии за висококачествена обикновена пшеница са допустими само ако заявителят:
а)
впише качеството, което ще бъде внесено, в клетка 20 от вносната лицензия;
б)
се ангажира писмено да предостави на компетентния орган в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение специална допълнителна гаранция към гаранциите, предвидени в член 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2003 на Комисията (6).
Допълнителната гаранция, посочена в първа алинея, буква б), е в размер на 95 EUR за тон. Въпреки това, в случай че вносната лицензия е придружена от сертификати за съответствие, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) и от Канадската комисия по зърнените култури (CGC) съгласно член 7, параграф 2, буква б) или в), не се изисква допълнителна гаранция. В този случай в клетка 24 от вносната лицензия се посочват видът и номерът на сертификата за съответствие.
2. Заявленията за вносни лицензии за твърда пшеница са допустими само ако заявителят:
а)
впише качеството, което ще бъде внесено, в клетка 20 от вносната лицензия;
б)
се ангажира писмено да предостави на компетентния орган в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение специална допълнителна гаранция към гаранциите, предвидени в член 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2003, в случай че вносното мито за качеството, посочено в клетка 20 от вносната лицензия, не е най-високото мито за съответната категория продукт.
Размерът на допълнителната гаранция, посочена в първа алинея, буква б), представлява разликата в деня на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение между най-високото мито и митото, приложимо за посоченото качество, плюс добавка в размер на 5 EUR на тон. Въпреки това, в случай че вносното мито, приложимо за различните качества твърда пшеница, е нула, не се изисква поемане на ангажимента, посочен в първа алинея, буква б).
В случай че вносната лицензия е придружена от сертификати за съответствие, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) и Канадската комисия по зърнените култури (CGC) съгласно член 7, не се изисква допълнителна гаранция. В този случай в клетка 24 от вносната лицензия се посочва видът на сертификата за съответствие.
3. В случай на преустановяване на вносните мита за всички категории качество на обикновена пшеница съгласно член 187 от Регламент (ЕО) № 1234/2007 допълнителната гаранция от 95 EUR за тон, посочена в параграф 1 от настоящия член, не се изисква за целия период, в който е валидно преустановяването.
Член 7
1. Митническото учреждение, отговорно за допускането за свободно обращение, взема съгласно приложение I към Регламент (ЕО) № 152/2009 на Комисията (7) представителни проби от всяка партида висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница и твърда царевица. Въпреки това, в случай че вносното мито, приложимо за различните качества, е едно и също, проби не се вземат.
Ако все пак Комисията официално признае сертификат за качество на висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница или твърда царевица, издаден от страната на произход на зърнените култури, проби за проверка на удостовереното качество се вземат само от достатъчно представителен брой партиди.
2. Съгласно принципите, определени в членове 63-65 от Регламент (ЕИО) № 2454/93, Комисията признава официално следните сертификати за съответствие:
а)
сертификати, издадени от Servicio nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) на Аржентина за твърда царевица;
б)
сертификати, издадени от Federal Grain Inspection Service (FGIS) на Съединените американски щати за висококачествена обикновена пшеница и висококачествена твърда пшеница;
в)
сертификати, издадени от Канадската комисия по зърнените култури (CGC) за висококачествена обикновена пшеница и висококачествена твърда пшеница.
В приложение IV фигурират образците на сертификатите за съответствие, издавани от Senasa. Копие от печатите, разрешени от аржентинското правителство, ще бъде публикувано в Официален вестник на Европейския съюз.
В приложение V фигурират образците на сертификатите за съответствие и печатите, издавани от FGIS.
В приложение VI фигурират образците на сертификатите за съответствие, спецификациите на качеството за износ и печатите, издавани от CGC.
В случай че аналитичните параметри, вписани в сертификатите за съответствие, издадени от институциите, посочени в първа алинея, показват съответствие със стандартите за качество на висококачествената обикновена пшеница, твърдата пшеница и твърдата царевица, установени в приложение II, проби се вземат от не по-малко от 3 % от стоките, пристигащи във всяко пристанище на разтоварване в хода на пазарната година.
Стоките се класират в стандартното качество, за което са изпълнени всички изисквания, посочени в приложение II.
3. Референтните методи за анализите, посочени в параграф 1, са описаните в Регламент (ЕС) № 1272/2009 на Комисията (8).
Твърдата царевица е царевицата от вида Zea mays indurata, чиито зърна имат предимно твърда ендосперма (твърда или рогова тъкан). Като цяло зърната са с оранжев или червен цвят. Горната част (противоположната на зародиша), или корона, няма цепка.
Като зърна от твърда царевица се определят зърната, които отговарят на два критерия:
а)
тяхната корона няма цепка и
б)
при надлъжен разрез ендоспермата им има брашняна централна част, обгърната изцяло от рогова част. Тази рогова част трябва да представлява по-голямата част от цялата площ на разреза.
Процентът на зърна от твърда царевица се определя чрез преброяване на броя на зърната, отговарящи на критериите, посочени в трета алинея, в представителна мостра от сто зърна.
Референтният метод за определянето на показателя на флотация е определен в приложение VII.
4. В случай че резултатите от анализа показват по-ниско от вписаното във вносната лицензия стандартно качество на внесената висококачествена обикновена пшеница, твърда пшеница и твърда царевица, вносителят заплаща разликата между вносното мито, приложимо за посочения в лицензията продукт, и митото за действително внесения продукт. В този случай гаранцията за вносната лицензия, посочена в член 12, буква а) от Регламент (ЕО) № 1342/2003, и допълнителната гаранция, предвидена в член 3, параграф 4 и член 6, параграфи 1 и 2 от настоящия регламент, се освобождават, с изключение на добавката от 5 EUR, предвидена във втора алинея от горепосочения параграф 2.
В случай че разликата, посочена в първа алинея, не бъде платена в срок от един месец, допълнителната гаранция, предвидена в член 3, параграф 4 и член 6, параграфи 1 и 2, се задържа.
5. Представителните проби от внесените зърнени култури, взети от компетентния орган на държавата-членка, трябва да се пазят шест месеца.
Член 8
Регламент (ЕО) № 1249/96 се отменя.
Позоваванията на отменения регламент се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложение IX.
Член 9
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 20 юли 2010 година.
A BIZOTTSÁG 642/2010/EU RENDELETE
(2010. július 20.)
az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (behozatali vámok a gabonaágazatban)
(kodifikált szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 143. cikkére, a 4. cikkével összefüggésben,
mivel:
(1)
Az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (behozatali vámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletet (2) több alkalommal (3) jelentősen módosították. Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell.
(2)
Az 1234/2007/EK rendelet 135. cikke előírja, hogy az említett rendelet 1. cikkében felsorolt termékek behozatala esetén a Közös Vámtarifában szereplő behozatali vámtételeket kell alkalmazni Az említett rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében felsorolt termékekre a behozatali vám azonos az import idején érvényes intervenciós ár 55 %-kal növelt összegével, amelyből le kell vonni a szállítmányra alkalmazható CIF-importár összegét.
(3)
Az importált árutételeket, vagyis az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében foglalt termékeket azok osztályozása érdekében bizonyos esetekben különböző szabványminőségekbe kell besorolni. A használatos szabványminőségeket tárgyilagos minősítési szempontok szerint kell meghatározni, és tűréshatárokat is meg kell adni, lehetővé téve ezzel a termékek legmegfelelőbb minőségi osztályba sorolását. A közönséges búza esetében a kereskedelemben a legelterjedtebb és a legegyszerűbben alkalmazható lehetséges tárgyilagos minősítési szempontok a fehérjetartalom, a fajsúly és az idegenanyag-tartalom (Schwarzbesatz). A durumbúza esetében ezek a szempontok a fajsúly, az idegenanyag-tartalom (Schwarzbesatz) és az acélosszem-tartalom. Az importált árukat ennek megfelelően elemzésnek kell alávetni azért, hogy minden egyes importált tétel esetében meg lehessen határozni ezeket a paramétereket. Ahol az Unió hivatalos elismerési eljárást vezetett be az áruk származási országának hatósága által kiállított minőségi tanúsítványokra vonatkozóan, a fenti elemzéseket csak az importált tételek jelképes, de elegendő mennyiségének megvizsgálása útján kell elvégezni.
(4)
Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az (1) bekezdésében említett termékek esetében, a behozatali vám kiszámításához minden egyes minőségi osztályra vonatkozóan időszakosan meg kell állapítani a reprezentatív CIF-importárakat. Ezeknek az áraknak a megállapításához elő kell írni a különféle búzaminőségek és egyéb gabonafélék árfolyamainak felhasználását. Meg kell határozni az alkalmazásra kerülő aktuális árfolyamforrásokat.
(5)
Az Amerikai Egyesült Államok árutőzsdéin szereplő különféle búzafajták és más gabonafélék árfolyamainak felhasználása átlátható és egyúttal objektív alapját képezi a reprezentatív CIF-importárak meghatározásának. Az Egyesült Államok piacán a kereskedelmi felár hozzáadása a különböző gabonafélék egyes minőségi osztályaihoz lehetővé teszi, hogy valamennyi gabonaféle tőzsdei árfolyamát USA FOB-exportárra váltsák. A szállítási piacokon jegyzett, a Mexikói-öböl vagy a Nagy-tavak és valamely unióbeli kikötő közötti tengeri szállítási költségek hozzáadása révén ezek a FOB-árak reprezentatív CIF-importárakra válthatók. Az átmenő teherforgalom volumene és a kereskedelem nagysága tekintetében Rotterdam az az unióbeli célállomás, amelynek a tengeri szállítási árfolyamai a legismertebbek, a legjobban átláthatóak és a legegyszerűbben hozzáférhetőek. Ennélfogva az Unió kiválasztott célállomás-kikötője Rotterdam lesz.
(6)
Ennek megfelelően, az áttekinthetőség érdekében az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdésében megjelölt reprezentatív CIF-importárakat a szóban forgó gabona árutőzsdei árfolyamaiból kell meghatározni, hozzáadva a gabonaféléhez rendelt kereskedelmi prémiumot és a Mexikói-öböl vagy a Nagy-tavak és Rotterdam kikötője közötti tengeri szállítási költségeket. Azonban a szállítási költségek célállomás-kikötő szerinti eltérései a behozatali vám átalányjellegű kiigazítását indokolják az olyan uniós kikötők esetében, amelyek a Földközi-tengeren és a Fekete-tengeren, az Ibériai-félsziget Atlanti-óceán felőli partján, az Egyesült Királyságban, Írországban, az északi országokban, a balti országokban, illetve Lengyelországban találhatók. Az így meghatározott reprezentatív CIF-importárak kiszámításának tényezőit naponta figyelni kell, hogy az árak ezen alakulása követhető legyen. A cirok és a rozs esetében az árpára számított reprezentatív CIF-importár lehetővé teszi az előbbi két termék piaci helyzetének felmérését, és ebből adódóan ezekre a gabonafélékre az árpára meghatározott reprezentatív CIF-importár vonatkozik.
(7)
A gabonafélék 1234/2007/EK rendelet 136. cikkében megjelölt behozatali vámjának megállapítása céljából az egyes gabonafélék reprezentatív CIF-importárainak 10 munkanapon belüli jegyzése bizonytalanság nélkül mutatja a piaci irányzatokat. Ebből következően e termékek behozatali vámjai minden hónap tizenötödik, illetve utolsó munkanapján határozhatók meg, felhasználva az említett időszakon át jegyzett reprezentatív CIF-importárak átlagát. Az így kiszámított behozatali vám két hétig alkalmazható anélkül, hogy észlelhető torzító hatást gyakorolna a vámmal terhelt importárra. Azonban, ha a reprezentatív CIF-importárak számítási időszakában nem áll rendelkezésre tőzsdei árfolyam, vagy ha az importárak számítási tényezőinek hirtelen változása eredményeként az importárak a számítási időszakban jelentősen ingadoznak, intézkedéseket kell hozni a kérdéses termékre vonatkozó, kellően reprezentatív ár fenntartása érdekében A tőzsdei árfolyamban, az árfolyamhoz rendelt kereskedelmi felárakban, a tengeri szállítási költségekben vagy a termék reprezentatív CIF-importárának kiszámításához alkalmazott átváltási árfolyamban történt nagyobb ingadozások esetén a behozatali vám kiszámításához használt árat kell irányadónak tekinteni egy olyan kiigazítással, amely megfelel az előbbi változások által előidézett eltérésnek. Még ha történik is ilyen jellegű kiigazítás, ez nem érinti a következő rögzítés időzítését.
(8)
A keményszemű kukorica esetében a reprezentatív CIF-importár kiszámításához használt tőzsdei árfolyam lehet, hogy nem veszi figyelembe a normál piaci árak feletti minőségi felár létét, akár az áru különleges minősége miatt, akár azért, mert e termék ára a normál ár felett minőségi felárat is tartalmaz. Az árak vagy árfolyamok feletti minőségi prémium figyelembevétele érdekében azokat az importőröket, akik bizonyítják, hogy az árut olyan kiváló minőségű termékek készítésére használták fel, ami indokolta az említett felárat, a fizetett behozatali vám egy részének átalányszerű visszatérítésében kell részesíteni.
(9)
Annak érdekében, hogy az importőrök tiszteletben tartsák e rendelet előírásait, az engedélyekhez kapcsolódó biztosítékon túl további biztosítékot kell megkövetelni tőlük.
(10)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1234/2007/EK rendelet 135. cikkében és 136. cikkének (1) bekezdésében megjelölt, Közösségi Vámtarifa szerinti vámtételek a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (4) 67. cikkében megállapított napon alkalmazott vámtételekkel azonosak.
2. cikk
(1) A Bizottság az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 és - a vetésre szánt hibridek kivételével - 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékek esetében az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat naponta számítja, azonban minden hónap 15. napján és utolsó munkanapján rögzíti azokat az adott hónap 16. napjától, illetve a következő hónap első napjától történő alkalmazás céljából. Ha 15-e nem bizottsági munkanap, a vámokat a kérdéses hónap 15. napját megelőző utolsó munkanapon kell rögzíteni.
Ha azonban az így rögzített vámok alkalmazási időszaka alatt a számított átlagos behozatali vám 5 vagy több EUR/tonnával eltér a rögzítettől, az ennek megfelelő kiigazítást el kell végezni.
(2) A behozatali vám kiszámításához használt ár az 5. cikkben leírtak alapján meghatározott napi reprezentatív CIF-importár. A vám minden rögzítésekor a figyelembe vett behozatali vám az előző 10 munkanapon számított behozatali vámok átlaga. A vám rögzítéséhez és kiigazításához a Bizottság nem veszi figyelembe a vám előző rögzítéséhez használt napi behozatali vámokat.
A vám kiszámításához használt intervenciós ár a behozatali vám alkalmazásának hónapjában érvényes intervenciós ár.
(3) Az ezen rendelet rendelkezéseivel összhangban rögzített behozatali vámok az újabb rögzítés hatálybalépéséig alkalmazhatóak.
A Bizottság minden rögzítés vagy kiigazítás alkalmával közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában a behozatali vámokat és a kiszámításukhoz felhasznált adatokat.
(4) Amennyiben az unióbeli kirakodási kikötő:
a)
a Földközi-tenger partján (a Gibraltári-szoroson túl) vagy a Fekete-tenger partján található, a Bizottság az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező áruk esetében tonnánként 3 EUR-val csökkenti a behozatali vámot;
b)
az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján vagy az Egyesült Királyságban, Írországban Dániában, Észtországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban vagy Svédországban található, a Bizottság az Atlanti-óceánon keresztül érkező áruk esetében tonnánként 2 EUR-val csökkenti a behozatali vámot.
A kirakodási kikötő vámhatósága az I. mellékletben szereplő mintának megfelelően igazolást állít ki, amely tanúsítja minden egyes kirakodott termék mennyiségét. Az első albekezdésben említett vámcsökkentés csak akkor engedélyezhető, ha a behozatali vámalakiságok elvégzéséig ezt mellékelik az árukhoz.
3. cikk
(1) A II. mellékletben szereplő előírásoknak megfelelő keményszemű kukorica behozatali vámját tonnánként 24 EUR-val kell csökkenteni.
(2) Ahhoz, hogy az (1) bekezdésben említett kedvezményből részesüljön, a keményszemű kukoricát a szabad forgalomba bocsátásától számított hat hónapon belül 1904 10 10, 1103 13 vagy 1104 23 KN-kódú termékké kell feldolgozni.
(3) A 2913/92/EGK rendelet 82. cikkének és a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (5) 291-300. cikkeinek meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) A 2454/93/EGK rendelet 293. cikke (1) bekezdésének e) pontjától eltérve az importőr az illetékes hatóságnál a keményszemű kukoricára tonnánként 24 EUR további biztosítékot helyez el, kivéve, ha a behozatali engedélyt az argentin Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) által kibocsátott megfelelőségi igazolás kíséri a jelen rendelet 7. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említettek szerint. Ebben az esetben a behozatali engedély iránti kérelem és a behozatali engedély 24. mezőjében fel kell tüntetni a megfelelőségi igazolás típusát és számát.
Ha azonban a szabad kereskedelmi forgalomba bocsátásról szóló nyilatkozat elfogadásának napján a kukoricára alkalmazandó vám kevesebb, mint tonnánként 24 EUR, a biztosíték megegyezik a vám mértékével.
4. cikk
Az Unióba való behozatalhoz teljesítendő minőségi előírásokat és megengedett eltéréseket a II. melléklet tartalmazza.
5. cikk
(1) A jó minőségű közönséges búza, a durumbúza, a kukorica és a jelen rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett egyéb takarmánygabonák esetében az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdésében szereplő reprezentatív CIF-importárat meghatározó összetevők a következők:
a)
az Amerikai Egyesült Államok piacának reprezentatív tőzsdei árfolyama;
b)
az árfolyam értéknapján érvényes, az Amerikai Egyesült Államok piacán ehhez az árfolyamhoz kötött, illetve durumbúza esetén a liszt minőségéhez kötött ismert kereskedelmi felárak és engedmények;
c)
az Amerikai Egyesült Államok (a Mexikói-öböl vagy Duluth) és a rotterdami kikötő között egy legalább 25 000 tonnás teherhajó tengeri fuvardíja és járulékos költségek.
(2) A Bizottság minden munkanapon feljegyzi az alábbiakat:
a)
az (1) bekezdés a) pontjában említett összetevőt a tőzsdékről, a III. mellékletben szereplő referenciaminőségek felhasználásával;
b)
az (1) bekezdés b) és c) pontjaiban említett összetevőket a nyilvánosan hozzáférhető információkból.
(3) Az (1) bekezdés b) pontjában említett összetevő vagy a vonatkozó FOB-árfolyam kiszámítására a következő felárak és engedmények vonatkoznak:
a)
a jó minőségű közönséges búzára tonnánként 14 EUR felár;
b)
a közepes minőségű durumbúzára tonnánként 10 EUR engedmény;
c)
a gyenge minőségű durumbúzára tonnánként 30 EUR engedmény.
(4) A durumbúza, a jó minőségű közönséges búza és a kukorica reprezentatív CIF-importára az (1) bekezdés a), b) és c) pontjában említett összetevők összege. A rozs és cirok reprezentatív CIF-importárát a III. melléklet rendelkezéseinek megfelelően az Amerikai Egyesült Államok árpaárfolyamainak felhasználásával kell kiszámítani.
(5) A közönséges búza 1001 90 91 KN-kóddal jelölt vetőmagjának és a kukorica 1005 10 90 KN-kóddal jelölt vetőmagjának reprezentatív CIF-importára a jó minőségű közönséges búza, illetve a kukorica esetében kiszámított ár.
6. cikk
(1) A jó minőségű közönséges búzára benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek csak akkor érvényesek, ha a kérelmező:
a)
a behozatali engedély 20. mezőjében feltünteti a behozni kívánt termék minőségét;
b)
írásos kötelezettséget vállal, hogy a szabad kereskedelmi forgalomba bocsátásról szóló nyilatkozat elfogadásának napján az 1342/2003/EK bizottsági rendelet (6) 12. cikke által előírt biztosítékokat kiegészítő, külön biztosítékot helyez el az illetékes hatóságnál.
Az első albekezdés b) pontjában említett kiegészítő biztosíték tonnánként 95 EUR. Amennyiben azonban a behozatali engedélyhez a 7. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említetteknek megfelelően a Federal Grain Inspection Service (FGIS), illetve a Canadian Grain Commission (CGC) által kiállított megfelelőségi igazolást csatolnak, nem kell kiegészítő biztosítékot tenni. Ebben az esetben a behozatali engedély iránti kérelem és a behozatali engedély 24. mezőjében fel kell tüntetni a megfelelőségi igazolás típusát és számát.
(2) A durumbúzára benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek csak akkor érvényesek, ha a kérelmező:
a)
a behozatali engedély 20. mezőjében feltünteti a behozni kívánt termék minőségét;
b)
írásos kötelezettséget vállal, hogy a szabad kereskedelmi forgalomba bocsátásról szóló nyilatkozat elfogadásának napján az 1342/2003/EK rendelet 12. cikke által előírt biztosítékot kiegészítő, külön biztosítékot helyez el az illetékes hatóságnál, ha a behozatali engedély 20. mezőjében feltüntetett minőségre alkalmazandó behozatali vám nem a kérdéses termékkategóriára vonatkozó legmagasabb vám.
Az első albekezdés b) pontjában említett kiegészítő biztosíték mértéke a szabad kereskedelmi forgalomba bocsátásáról szóló vámnyilatkozat elfogadásának napján érvényes legmagasabb vám és a feltüntetett minőségre vonatkozó vám különbözete, plusz tonnánként 5 EUR. Azonban, amennyiben a különböző minőségű durumbúzákra alkalmazandó behozatali vámok értéke nulla, az első albekezdés b) pontjában említett kötelezettség nem áll fenn.
Amennyiben azonban a behozatali engedélyhez a 7. cikkben említetteknek megfelelően a Federal Grain Inspection Service (FGIS), illetve a Canadian Grain Commission (CGC) által kiállított megfelelőségi igazolást csatoltak, nem kell kiegészítő biztosítékot tenni. Ebben az esetben a megfelelőségi igazolás típusát fel kell tüntetni a behozatali engedély 24. mezőjében.
(3) Amennyiben a behozatali vámok az 1234/2007/EK rendelet 187. cikke értelmében a közönséges búza összes minőségi kategóriájára vonatkozóan felfüggesztésre kerülnek, az e cikk (1) bekezdésében előírt, tonnánként 95 EUR-t kitevő kiegészítő biztosíték nyújtása az importvámok felfüggesztésének időszakában nem kötelező.
7. cikk
(1) A terméket szabad kereskedelmi forgalomba bocsátó vámhivatal a 152/2009/EK bizottsági irányelv (7) I. mellékletének megfelelően reprezentatív mintát vesz minden szállítmány jó minőségű közönséges búzából, durumbúzából és keményszemű kukoricából. Azonban ha a különböző minőségű gabonákra érvényes behozatali vám azonos, nem kerül sor mintavételre.
Ha azonban a Bizottság hivatalosan elismeri a jó minőségű közönséges búza, a durumbúza vagy a keményszemű kukorica valamely, a gabona származási országa által kiállított minőségi tanúsítványát, a tanúsított minőség ellenőrzése végett csak megfelelően reprezentatív számú szállítmányból kerül sor mintavételre.
(2) A 2454/93/EGK rendelet 63-65. cikkében meghatározott elveknek megfelelően a Bizottság a következő megfelelőségi igazolásokat ismeri el hivatalosan:
a)
az argentin Servicio Nacional de Sanidad Y Calidad Agroalimentaria (Senasa) által keményszemű kukoricáról kiállított igazolások;
b)
az amerikai egyesült államokbeli Federal Grains Inspection Service (FGIS) által jó minőségű közönséges búzáról és jó minőségű durumbúzáról kiállított igazolások;
c)
a kanadai Canadian Grain Commission (CGC) által jó minőségű közönséges búzáról és jó minőségű durumbúzáról kiállított igazolások.
A Senasa által kiállított megfelelőségi igazolás kitöltetlen mintája a IV. mellékletben található. Az argentin kormány által jóváhagyott pecséteket az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni.
Az FGIS által kiállított megfelelőségi igazolás kitöltetlen mintája és pecsétjei az V. mellékletben találhatók.
A CGC által kiállított megfelelőségi igazolás kitöltetlen mintája, az exportminőség előírásai és pecsétjei a VI. mellékletben találhatók.
Ha az első albekezdésben említett szervezetek által kiállított megfelelőségi igazolásokban feltüntetett analitikai paraméterek megfelelnek a II. mellékletben szereplő jó minőségű közönséges búzára, durumbúzára és keményszemű kukoricára vonatkozó minőségi követelményeknek, a gazdasági év folyamán az egyes belépési kikötőkbe érkező rakomány legalább 3 %-ából mintát kell venni.
Az árut abba a szabványminőségbe kell besorolni, amelynek esetében a II. mellékletben feltüntetett összes követelmény teljesül.
(3) Az első bekezdésben említettek meghatározására szolgáló szabványos módszereket az 1272/2009/EU bizottsági rendelet (8) állapítja meg.
Keményszemű kukorica a Zea mays indurata kukoricafaj szemei, amelyek túlnyomórészt üveges törésű endospermiummal (kemény vagy szaruszerű szerkezet) rendelkeznek. Ezek általában narancsszínűek vagy vörösek. A felső rész (a csírával szemben) vagy korona nem horpadt.
A keményszemű kukorica acélosszemeinek szemenként két feltételnek kell megfelelniük:
a)
a korona nem horpadt, és
b)
hosszában elvágva az endospermium központi lisztes állományt mutat, amelyet szaruszerű állomány vesz körül. A teljes vágási felület túlnyomó részét a szaruszerű állománynak kell képeznie.
Az acélosszem százalékot 100 szemből álló, reprezentatív mintából a harmadik albekezdésben említett kritériumoknak megfelelő szemek megszámlálásával kell megállapítani.
A flotációs index meghatározására szolgáló referenciamódszer a VII. mellékletben található.
(4) Ha az elemzés eredménye azt mutatja, hogy a behozott jó minőségű közönséges búza, durumbúza és keményszemű kukorica gyengébb minőségű, mint ami a behozatali engedélyen szerepel, az engedélyen szereplő és a valóban behozott termékre érvényes behozatali vám különbözetét az importőrnek meg kell fizetnie. Ilyen esetekben az 1342/2003/EK rendelet 12. cikkének a) pontjában említett behozatali engedélyhez kapcsolódó biztosítékot és az e rendelet 3. cikkének (4) bekezdésében, 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett kiegészítő biztosítékot fel kell szabadítani, kivéve az említett (2) bekezdés második albekezdésében meghatározott 5 EUR pótlékot.
Ha az importőr az első albekezdésben említett különbözetet egy hónapon belül nem fizeti meg, a 3. cikk (4) bekezdésében és az 6. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott kiegészítő biztosíték elvész.
(5) A tagállam illetékes hatósága által az importált gabonafélékből vett reprezentatív mintákat hat hónapig kell megőrizni.
8. cikk
A 1249/96/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozások e rendeletre való hivatkozásnak tekintendők, és a IX. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell őket értelmezni.
9. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. július 20-án.