РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 580/2010 НА СЪВЕТА
от 29 юни 2010 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 452/2007 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на дъски за гладене с произход, inter alia, от Украйна
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 452/2007 (2) („първоначалния регламент“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на дъски за гладене с произход, inter alia, от Украйна. Мерките се състоят от адвалорно мито ad valorem в размер на 9,9 %.
1.2. Искане за преразглеждане
(2)
През август 2008 г. Комисията получи искане за частично междинно преразглеждане на основание член 11, параграф 3 от основния регламент („междинно преразглеждане“). Комплектоването на искането приключи през декември 2008 г. Искането, чийто обхват беше ограничен до разглеждането на дъмпинга, е отправено от украинския производител износител Eurogold Industries Ltd. („заявителя“ или „ЕGI“). Заявителят оказа съдействие при разследването, в хода на което се стигна до констатациите и заключенията, изложени в първоначалния регламент („първоначалното разследване“). Приложимото антидъмпингово мито спрямо заявителя, който е единственият известен производител износител на разглеждания продукт в Украйна, е в размер на 9,9 %.
(3)
В искането си заявителят изтъква, че обстоятелствата, въз основа на които са били наложени мерките, са се променили и че тези промени са с дълготраен характер. Заявителят е представил prima facie доказателства за това, че по-нататъшното прилагане на мярката в сегашния ѝ размер вече не е необходимо за компенсиране на дъмпинга.
1.3. Започване на преразглеждане
(4)
Като установи, след консултации с Консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започването на междинно преразглеждане, Комисията реши да започне частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, чийто обхват да бъде ограничен до разглеждане на дъмпинга, доколкото това се отнася до EGI. На 9 април 2009 г. Комисията публикува известие за започване на преразглеждане в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известие за започване на преразглеждане“) и започна разследване.
1.4. Разглеждан продукт и сходен продукт
(5)
Разглежданият продукт, предмет на междинното преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. дъски за гладене, независимо дали са самостоятелно стоящи или не, със или без отвеждане на парата и/или загряваща горна част, и/или издухваща горна част, включително дъски за ръкави, и основни части от тях, т.е. крака, горна част и поставка за ютия, с произход от Украйна, класирани понастоящем в кодове по КН ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 и ex 8516 90 00.
(6)
Произвежданият и продаван в Украйна продукт и този, който е изнасян за Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики и видове употреба и поради тази причина се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
1.5. Засегнати страни
(7)
Комисията уведоми официално промишлеността на Съюза, заявителя и органите на държавата износител за започването на междинното преразглеждане. На заинтересованите страни беше дадена възможност да изложат писмено становищата си и да бъдат изслушани.
(8)
Комисията изпрати въпросник на заявителя и получи отговор в рамките на определения за целта срок. Също така тя потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за определяне на дъмпинга, и направи проверка на място в помещенията на заявителя:
-
Eurogold Industries Ltd., Zhitomir, Украйна,
-
и свързаното с него дружество Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug в Швейцария („EGS“).
1.6. Разследван период
(9)
Разследването обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. („разследван период“ или „РП“).
2. РЕЗУЛТАТИ ОТ РАЗСЛЕДВАНЕТО
2.1. Нормална стойност
(10)
За определяне на нормалната стойност най-напред беше установено дали реализираният от EGI общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите на дружеството за износ в Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, когато общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. Установено бе, че реализираният от EGI общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(11)
За всеки вид от продукта, продаван от EGI на неговия местен пазар и счетен за пряко сравним с вида от продукта, продаван за износ в Съюза, беше преценено дали стойността на вътрешните продажби е достатъчно представителна за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Вътрешните продажби на определен вид от продукта се смятат за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид от продукта за независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП е представлявал най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид от продукта, изнасян за Съюза.
(12)
Беше проверено също така дали вътрешните продажби от всеки вид продукт биха могли да се разглеждат като извършени в обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено, като беше определен относителният дял на рентабилни продажби на независими клиенти, реализирани на вътрешния пазар, от всеки изнасян вид от разглеждания продукт през РП.
(13)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар от конкретния вид продукт са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид, независимо дали въпросните печалби са били рентабилни или не.
(14)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид на вътрешния пазар през РП.
(15)
Когато цените на местния пазар за конкретен вид от продукта, продаван от EGI, не можеха да се използват за установяване на нормална стойност, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(16)
При конструирането на нормална стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата бяха определени, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт от EGI при обичайни търговски условия.
(17)
След оповестяването на констатациите EGI заяви, че процентът на разходите за реализация и на общите и административни разходи, който е бил използван при конструирането на нормалната стойност, не е съответствал на процента при продажбите на вътрешния пазар, осъществени при обичайни търговски условия, и че в резултат на това някои конструирани нормални стойности са били надценени в това отношение.
(18)
Това твърдение бе проучено, но бе счетено за неоснователно, тъй като използваният процент на разходите за реализация и на общите и административни разходи съвпада с обявения по отношение на продажбите на вътрешния пазар и остава един и същ, независимо дали продажбите са осъществени при обичайни търговски условия или не, понеже се изразява като процент от оборота. Поради това твърдението се отхвърля.
2.2. Експортна цена
(19)
EGI e извършвало продажби за износ в Съюза пряко на независими клиенти или чрез свързаното с него дружество EGS, намиращо се в Швейцария.
(20)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени пряко на независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха определени на базата на действително платените или подлежащите на плащане цени на разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(21)
В случаите, когато експортните продажби в Съюза са били извършени чрез свързаното дружество EGS, което е изпълнявало всички важни функции по вноса на стоките във връзка с пускането им за свободно обращение в Съюза, т.е. функциите на свързан вносител, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент на основата на цените, на които внесените продукти са били препродадени за пръв път на независим купувач. За тази цел бяха направени корекции за отчитане на всички разходи, направени между вноса и препродажбата, и за реализиране на печалба, така че да може да се установи достоверна експортна цена. С оглед на това, при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба, беше използвана същата печалба, в процентно изражение, като тази, използвана при първоначалното разследване.
(22)
EGI заяви, позовавайки се на член 11, параграф 10 от основния регламент, че в случай че експортната цена се установява в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, платеното антидъмпингово мито не следва да се приспада като разход, тъй като - според това дружество - то надлежно е намерило отражение в препродажните цени.
(23)
В тази връзка бяха разгледани доказателствата в подкрепа на въпросното твърдение, представляващи определен брой изчисления на продажната цена. Предоставените изчисления обаче се отнасяха само до някои от моделите, продадени по време на РП, и сочеха, че антидъмпинговото мито не е било отразено напълно в продажната цена във всички случаи. Поради това представените доказателства не бяха счетени за убедителни, за да се установи дали антидъмпинговото мито е било отразено в препродажните цени. На горното основание твърдението бе отхвърлено и при установяването на експортната цена при продажбите в Съюза, направени чрез EGS в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, антидъмпинговото мито беше приспаднато като разход.
(24)
След оповестяването на констатациите EGI повторно изрази същото твърдение. В подкрепа на въпросното твърдение обаче не бяха представени никакви нови доказателства или доводи. Поради това твърдението се отхвърля.
2.3. Сравнение
(25)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена на производител. С цел гарантиране на справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент там, където бе приложимо и оправдано, бяха направени дължимите корекции за отчитане на различията в транспортните разходи, разходите за опаковане, разходите за кредит и комисионите.
(26)
След оповестяването на констатациите излезе наяве грешка при изчислението, заключаваща се в неправилно преизчисление от една валута в друга на някои корекции по отношение на разходите за опаковане. Тази грешка беше поправена и бе извършена съответна промяна в изчислението на дъмпинговия марж.
(27)
Също след оповестяването на констатациите EGI заяви, че при конструирането на нормалната стойност обявените корекции по отношение на продажбите на вътрешния пазар, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, следва да не бъдат взети под внимание и, при липса на други продажби на въпросния вид продукт, следва да се използват средните стойности на корекциите по отношение на продажбите на други видове от продукта, осъществени при обичайни търговски условия, тъй като само последните отразявали разходите, които са били включени в разходите за реализация и общите и административните разходи, използвани при конструирането на нормалната стойност.
(28)
Това твърдение бе проучено, но не бе взето под внимание поради обстоятелството, че тъй като корекциите се използват само с цел сравнение и като правило отразяват специфичните за всяка сделка действителни разходи, те са обективен елемент и по тази причина не зависят от това, дали продажбите в крайна сметка са осъществени или не при обичайни търговски условия.
(29)
Освен това при проучването на това твърдение бе установено, че при конструирането на нормалните стойности са били приложени неправилни корекции в случая с онези видове от продукта, при които не е имало продажби на вътрешния пазар. Тази грешка бе поправена чрез използване на съвкупните средни стойности на корекциите за всички продажби на вътрешния пазар и бе извършена съответна промяна в изчислението. EGI заяви, че за тези видове от продукта следва да бъдат предвидени корекции с оглед на разходите за кредити, тъй като разходите за кредити са били включени в разходите за реализация и общите и административните разходи, използвани при конструирането на нормалната стойност. Това твърдение бе отхвърлено, понеже въпросните видове от продукта никога не са били продавани на практика на вътрешния пазар и поради това липсват доказателства за това, че плащането им ще бъде отсрочено. В това отношение следва да се отбележи, че евентуалните корекции с оглед на разходите за кредити не се основават на условията и разходите за действителните плащания, а на възможните разходи, основаващи се на договорените към момента на продажбата условия на плащане.
2.4. Дъмпингов марж
(30)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове от продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид от разглеждания продукт. Това сравнение показа наличието на дъмпинг.
(31)
Дъмпинговият марж по отношение на EGI, изразен като процент от нетната цена франко границата на Европейския съюз без платено мито, е 7 %.
(32)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент бе проучен и въпросът дали има достатъчно основания да се счете, че констатациите имат траен характер.
(33)
Структурната реорганизация на каналите за продажба, използвани от заявителя и свързаното с него дружество, вече се е наложила добре за повечето негови продажби и може да се счете за дългосрочна. Поради това няма вероятност обстоятелствата, довели до започването на настоящото междинно преразглеждане, да се променят в обозримо бъдеще по такъв начин, че да повлияят на констатациите от междинното преразглеждане. Освен това по време на разследването не се появиха никакви данни, които да навеждат на мисълта, че новите обстоятелства нямат траен характер. На това основание е направен изводът, че променените обстоятелства имат траен характер.
3. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(34)
При първоначалното разследване бе установено, че EGI е единственият украински производител износител на дъски за гладене. Поради това методологията, използвана за установяване на дъмпинговия марж при EGI, бе използвана за установяване на дъмпинговия марж при всички други украински производители износители на разглеждания продукт.
(35)
Съответно, предвид резултатите от разследването в рамките на преразглеждането бе счетено за подходящо приложимото антидъмпингово мито спрямо вноса на разглеждания продукт с произход от Украйна да се промени на 7 %.
(36)
Заинтересованите страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на базата на които ще бъде предложено да се измени Регламент (ЕО) № 452/2007 на Съвета, с който е наложено антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход, inter alia, от Украйна, и им бе предоставена възможност да представят становищата си. Техните коментари бяха взети под внимание по целесъобразност и са надлежно отразени в настоящия регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Вписването, отнасящо се до всички дружества в Украйна, в таблицата в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 452/2007 се заменя със следното:
„Украйна
Всички дружества
7
-“
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 29 юни 2010 година.
A TANÁCS 580/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. június 29.)
a többek között Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációját követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács a 452/2007/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára. Az intézkedések 9,9 %-os értékvám kivetésére irányulnak.
1.2. Felülvizsgálati kérelem
(2)
2008 augusztusában az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló, részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelem érkezett a Bizottsághoz (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat). 2008 decemberében megtörtént a kérelem kiegészítése. A kérelmet, amelynek hatálya a dömping kivizsgálására korlátozódott, egy ukrán exportáló gyártó, az Eurogold Industries Ltd. (a továbbiakban: kérelmező vagy EGI) nyújtotta be. A kérelmező együttműködött abban a vizsgálatban, amely az eredeti rendeletben szereplő megállapításokhoz és következtetésekhez vezetett (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). Az kérelmezőre - aki az érintett termék egyetlen ismert ukrán gyártója - 9,9 %-os dömpingellenes vám alkalmazandó.
(3)
Kérelmében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedéshez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására.
1.3. A felülvizsgálat megindítása
(4)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amelynek hatályát az EGI-t érintő dömping kivizsgálására korlátozza. A Bizottság 2009. április 9-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában a felülvizsgálat megindításáról (3) (a továbbiakban: vizsgálat megindításáról szóló értesítés), és megkezdte a vizsgálatot.
1.4. Érintett termék és hasonló termék
(5)
Az időközi felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel, azaz a jelenleg az ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 KN-kód alá tartozó, Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, beleértve az ujjafát és az alaptartozékokat, vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot is.
(6)
Az Ukrajnában gyártott és belföldi piacon értékesített, illetve a Közösségbe exportált érintett termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik és felhasználása ugyanúgy történik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősül.
1.5. Az érintett felek
(7)
A Bizottság hivatalosan értesítette az uniós gazdasági ágazatot, a kérelmezőt és az exportáló ország hatóságait az időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.
(8)
A Bizottság a kérelmezőnek kérdőívet küldött, és az erre a célra meghatározott határidőn belül megkapta a választ. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping megállapításához szükségesnek tartott, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, Ukrajna, és
-
annak Eurogold Service Zumbühl & Co. kapcsolt vállalata (a továbbiakban: EGS), Zug, Svájc.
1.6. Vizsgálati időszak
(9)
A vizsgálat a 2008. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakban zajlott (a továbbiakban: vizsgálati időszak).
2. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
2.1. Rendes érték
(10)
A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy az EGI által független fogyasztók részére belföldön értékesített hasonló termék teljes volumene reprezentatív-e az Unióba irányuló teljes exporteladásával összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítést akkor tekintik reprezentatívnak, ha az érintett termék belföldi összértékesítésének volumene eléri az Unióba irányuló teljes exportértékesítés 5 %-át. Az EGI által a hasonló termékből belföldön értékesített teljes volumen reprezentatívnak bizonyult.
(11)
Az EGI által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyeket az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethetőnek találtak, megvizsgálták, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi eladások megfelelően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült megfelelően reprezentatívnak, ha az említett terméktípus vizsgálati időszak alatti, független fogyasztóknak történő teljes belföldi értékesítési volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át tette ki.
(12)
Azt is megvizsgálták, hogy az egyes típusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt oly módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon, független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(13)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga legalább az előállítási egységköltség szintjén volt, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus belföldi piacon értékesített teljes volumenére alkalmazott valós árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(14)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése legfeljebb a típus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típus vizsgálati időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(15)
Amikor az EGI által értékesített érintett termék belföldi árait nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapítására, az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően kellett a rendes értéket kiszámítani.
(16)
Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az értékesítési, általános és igazgatási költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető fordulata szerint az EGI hasonló termékének termelésére és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult.
(17)
A megállapítások nyilvánosságra hozatala után az EGI azt állította, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeknek a rendes érték kiszámításánál használt százalékos aránya nem felel meg annak, amely a belföldi értékesítésnél a rendes kereskedelmi forgalomban tapasztalható, és ezért egyes kiszámított rendes értékeket túlbecsültek.
(18)
Az érvet a Bizottság megvizsgálta, de alaptalannak találta, mivel az értékesítési, általános és igazgatási költségeknek a rendes érték kiszámításánál használt százalékos aránya megfelel a belföldi értékesítésnél jelentett aránynak, attól függetlenül, hogy az értékesítéseket a rendes kereskedelmi forgalomban valósították-e meg, ugyanis azt a forgalom százalékában fejezték ki. A kérelmet ezért elutasították.
2.2. Exportár
(19)
Az EGI az Unióba irányuló exportértékesítést közvetlenül, illetve a vele kapcsolatban álló vállalaton, a svájci székhelyű EGS-en keresztül, független fogyasztók részére végezte.
(20)
Azokban az esetekben, amikor az Unióba irányuló exportértékesítés közvetlenül történt független fogyasztók részére, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
(21)
Azokban az esetekben, amikor az exportértékesítés az Unión belüli szabad forgalomba bocsátott termékek tekintetében minden importot érintő feladatot végző (azaz a vállalattal kapcsolatban álló importőr feladatait ellátó) EGS-en keresztül történt, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően azon árak alapján állapították meg, amelyeken az importált termékek elsőként viszonteladásra kerültek egy független vásárló részére. Ennek érdekében kiigazításokra került sor a keletkezett nyereségek, valamint az összes olyan költség figyelembevétele céljából, amely az import és a viszonteladás között merült fel, hogy megbízható exportárat lehessen megállapítani. E célból - a keletkezett nyereségekre vonatkozó, független importőröktől származó új információk hiányában - az eredeti vizsgálat során használt nyereségszázalékkal megegyező nyereségszázalékot alkalmaztak.
(22)
Az EGI - az alaprendelet 11. cikkének (10) bekezdése értelmében - azt állította, hogy amennyiben az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően állapítják meg, a fizetett dömpingellenes vámot nem kellene költségként levonni, mivel - a kérelmező szerint - az megfelelő módon megjelenik az viszonteladói árakban.
(23)
A fenti állítást alátámasztó, számos eladásiár-kalkulációt tartalmazó bizonyítékot vizsgálatnak vetették alá. A számítások azonban a vizsgálati időszak alatt értékesített modelleknek csak egy részére vonatkoztak, és az eladási árakban nem minden esetben jelent meg teljes mértékben a dömpingellenes vám. Ennek következtében a benyújtott bizonyíték nem tekinthető döntőnek azzal kapcsolatban, hogy a dömpingellenes vám megjelent-e a viszonteladói árakban. A kérelmet ezért visszautasították, és az EGS-en keresztül az Unióba történő értékesítések exportárainak megállapításakor - az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően - a dömpingellenes vámot költségként levonták.
(24)
A megállapítások nyilvánosságra hozatala után az EGI megismételte állítását. Új bizonyítékokat vagy az állítás alátámasztására felhozott új érveket azonban nem sorakoztatott fel. A kérelmet ezért elutasították.
2.3. Összehasonlítás
(25)
A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása céljából - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - szükséges és indokolt esetben kiigazítás formájában figyelembe vették a szállítási, csomagolási és hitelköltségeket, valamint a jutalékokat.
(26)
A megállapítások nyilvánosságra hozatala után kiderült, hogy a csomagolási költségekkel kapcsolatos egyes kiigazítások pénznemének téves átváltása következtében számítási hiba történt. Ezt kijavították, és a dömpingkülönbözet kiszámítását is ennek megfelelően módosították.
(27)
A megállapítások nyilvánosságra hozatala után az EGI azt is állította, hogy a rendes érték kiszámításakor a rendes kereskedelmi forgalmon kívül lezajló belföldi értékesítésekre vonatkozó kiigazításokat figyelmen kívül kellene hagyni, és az adott terméktípus egyéb értékesítése hiányában a rendes kereskedelmi forgalomban értékesített egyéb terméktípusokra alkalmazott átlagos kiigazításokat kellene felhasználni, mivel kizárólag ezek a kiigazítások tükröznék a rendes érték kiszámításához használt értékesítési, általános és igazgatási költségek részét képező költségeket.
(28)
Ezt az érvet a Bizottság megvizsgálta, de nem fogadta el, mert a kiigazítások kizárólag összehasonlítási célra használatosak, és általában az egyes tranzakciók tényleges, konkrét költségeit tükrözik, objektív elemek és ezért függetlenek attól, hogy az értékesítést végül a rendes kereskedelmi forgalomban hajtották végre vagy sem.
(29)
Ennek az érvnek a kivizsgálása során kiderült továbbá, hogy helytelen kiigazításokat használtak a rendes értékek megállapítására azon terméktípusok esetében, amelyeknél belföldi értékesítés nem történt. Ezt úgy javították ki, hogy a belföldi értékesítésekre vonatkozó összes kiigazítás átlagát használták fel, és a számításokat ennek megfelelően megváltoztatták. Az EGI azt állította, hogy hitelköltségre vonatkozó kiigazításokat kellene alkalmazni ezekre a terméktípusokra, mivel a hitelköltségeket a rendes érték kiszámításához használt értékesítési, általános és igazgatási költségek magukban foglalják. Ezt az állítást a Bizottság visszautasította, mivel a szóban forgó terméktípusokat ténylegesen soha nem értékesítették belföldi piacon, és ezért semmi nem bizonyította kifizetésük késedelmességét. Ennek fényében a Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a hitelköltségre vonatkozó kiigazítás nem tényleges fizetési feltételeken és költségeken alapul, hanem egy olyan alternatív költségen, amely az értékesítés időpontjában - megállapodás alapján - meghatározott fizetési feltételeken nyugszik.
2.4. Dömpingkülönbözet
(30)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően árutípusonként összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás alátámasztotta a dömping fennállását.
(31)
Az EGI esetében a dömpingkülönbözet a nettó, európai uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül 7,0 %.
(32)
Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megállapítások indokoltan tartósnak tekinthetők-e.
(33)
A kérelmező és kapcsolódó vállalata értékesítési csatornáinak szervezeti átalakítása eladásainak nagyobb része esetében már megszilárdult és ezért tartósnak tekinthető. Az időközi felülvizsgálat megindításához vezető körülmények tehát a közeli jövőben feltehetően nem fognak megváltozni olyan mértékben, hogy az a felülvizsgálat megállapításait befolyásolná. A vizsgálat folyamán továbbá nem merült fel olyan tényező, amely arra utalna, hogy az új körülmények nem tartós jellegűek. Ennek megfelelően megállapítható, hogy a megváltozott körülmények tartósnak tekinthetők.
3. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(34)
Az eredeti vizsgálatban az EGI bizonyult az egyetlen vasalódeszkát exportáló ukrán gyártónak. Ezért az EGI dömpingkülönbözetének meghatározásához használt módszer szolgált az érintett termék bármely más ukrán exportáló gyártója dömpingkülönbözetének kiszámítására.
(35)
A felülvizsgálat eredményei alapján tehát helyénvalónak tűnik az Ukrajnából származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vám 7,0 %-ra való módosítása.
(36)
A Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a többek között Ukrajnából származó érintett termék behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK tanácsi rendelet módosítását javasolja; emellett lehetőséget adott az érdekelt feleknek észrevételeik megtételére. Ezeket az észrevételeket e rendelet megfogalmazása során indokolt esetben figyelembe vették,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 452/2007/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében található táblázatban az összes ukrajnai vállalatra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:
„Ukrajna
Minden vállalat
7,0
-”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Luxembourgban, 2010. június 29-én.