РЕШЕНИЕ № 243/2012/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 14 март 2012 година
за създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (Рамкова директива) (3) Комисията може да внася законодателни предложения в Европейския парламент и в Съвета за създаването на многогодишни програми за политиката в областта на радиочестотния спектър. Тези програми следва да установяват насоките и целите на политиката за стратегическото планиране и хармонизиране на използването на радиочестотния спектър в съответствие с директивите, приложими за електронните съобщителни мрежи и услуги. Тези насоки и цели на политиката следва да са свързани с достъпността и ефикасното използване на спектъра, необходими за създаването и функционирането на вътрешния пазар. Програмата за политика в областта на радиочестотния спектър (наричана по-нататък „Програмата“) следва да подкрепя целите и ключовите действия, очертани в съобщението на Комисията от 3 март 2010 г. за Стратегията „Европа 2020“ и в съобщението на Комисията от 26 август 2010 г. относно Програма в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), и е включена сред 50-те приоритетни действия от съобщението на Комисията от 11 ноември 2010 г., озаглавено „За Акт за единния пазар“.
(2)
Настоящото решение не следва да засяга действащото право на Съюза, по-специално Директива 1999/5/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 9 март 1999 г. относно радионавигационното оборудване и далекосъобщителното крайно оборудване и взаимното признаване на тяхното съответствие (4), Директива 2002/19/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно достъпа до електронни съобщителни мрежи и тяхната инфраструктура и взаимосвързаността между тях (Директива за достъпа) (5), Директива 2002/20/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги (Директива за разрешение) (6), Директива 2002/21/ЕО, както и Решение 676/2002/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно регулаторната рамка за политиката на Европейската общност в областта на радиочестотния спектър (Решение за радиочестотния спектър) (7). Настоящото решение не следва също да засяга мерките, предприемани на национално равнище, в съответствие с правото на Съюза, които следват цели от общ интерес, по-специално във връзка с регулирането на съдържанието и аудио-визуалната политика, както и правото на държавите-членки да организират и използват радиочестотния си спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната.
(3)
Радиочестотният спектър е ключов обществен ресурс за важни сектори и услуги, включително мобилни, безжични широколентови и спътникови съобщения, телевизионно и радиоразпръскване, транспорт, радиолокация и приложения, като системи за предупреждение, дистанционни управления, слухови апарати, микрофони и медицинска апаратура. Той стои в основата на обществени услуги, като услуги за сигурност и безопасност, включително гражданска защита, и научни дейности, като метеорология, наблюдение на Земята, радиоастрономия и космически изследвания. Лесният достъп до радиочестотния спектър е от значение и за предоставянето на електронни съобщения, по-специално за гражданите и предприятията, които се намират в отдалечени и слабонаселени райони, например селските райони или островите. Поради това регулаторните мерки относно радиочестотния спектър имат отражение върху икономиката, безопасността, здравеопазването, обществения интерес, културата, науката, социалната сфера, околната среда и технологиите.
(4)
Следва да бъде възприет обновен икономически и социален подход по отношение на управлението, разпределянето и използването на радиочестотния спектър. Този подход следва да обръща специално внимание на политиката в областта на радиочестотния спектър с цел да се гарантира по-голямата му ефикасност, по-добро планиране на честотите и предпазни мерки срещу антиконкурентно поведение.
(5)
Стратегическото планиране и хармонизирането на използването на радиочестотния спектър на равнището на Съюза следва да укрепят вътрешния пазар за безжични електронни съобщителни услуги и оборудване, както и други политики на Съюза, изискващи използване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават нови възможности за иновации и разкриване на работни места и същевременно се допринася за икономическото възстановяване и социалната интеграция в целия Съюз, и в същото време се зачита важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра.
(6)
Хармонизирането на използването на подходящ радиочестотен спектър може да бъде и от полза за качеството на услугите, предоставяни посредством електронни съобщения, и е от съществено значение за създаването на икономии от мащаба, тъй като понижава както разходите за изграждане на безжични мрежи, така и разходите на потребителите за безжични устройства. За тази цел Съюзът се нуждае от програма за политика, която обхваща вътрешния пазар във всички области на политика на Съюза, включващи използването на радиочестотен спектър, като електронни съобщения, научноизследователска дейност, технологично развитие и космическо пространство, транспорт, енергетика и аудио-визуални политики.
(7)
Програмата следва да насърчава конкуренцията и да допринася за полагане на основите на истински единен цифров пазар.
(8)
Програмата следва по-специално да подкрепи Стратегията „Европа 2020“ предвид огромния потенциал на безжичните услуги за насърчаване на основаваща се на знанието икономика, за развиване и подпомагане на сектори, разчитащи на информационни и комуникационни технологии, и за преодоляване на цифровото разделение. Нарастващото използване по-специално на аудио-визуални медийни услуги и онлайн съдържание увеличава търсенето на скорост и покритие. Програмата е също ключов фактор в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), която има за цел да осигури бърз широколентов достъп до Интернет в бъдещата основаваща се на мрежи и на знание икономика, с амбициозна цел за универсално покритие с широколентов достъп. Предоставянето на кабелен и безжичен широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет спомага за постигането на целта за осигуряване на всички потребители на широколентов достъп със скорост не по-малко от 30 Mbps до 2020 г., а за поне половината от домакинствата в Съюза - на широколентов достъп със скорост от поне 100 Mbps, и е важно за насърчаването на икономическия растеж и глобалната конкурентоспособност и необходимо за постигане на устойчивите икономически и социални ползи от единен цифров пазар. Програмата също следва да подкрепя и насърчава други секторни политики на Съюза, като тези за устойчива околна среда и икономическо и социално приобщаване на всички граждани на Съюза. Предвид значението на безжичните приложения за иновациите програмата също така е ключова инициатива в подкрепа на политиките на Съюза за иновации.
(9)
Програмата следва да постави основите за развитие, в рамките на което Съюзът може да поеме водеща роля по отношение на скоростта, мобилността, покритието и капацитета на безжичния широколентов достъп. Тази водеща роля е от съществено значение за установяване на конкурентен единен цифров пазар, който да служи за отварянето на вътрешния пазар за всички граждани на Съюза.
(10)
Програмата следва да определи ръководни принципи и цели до 2015 г. за държавите-членки и институциите на Съюза и да установи конкретни инициативи за прилагане. Макар и управлението на радиочестотния спектър да продължава да е в голяма степен въпрос от национална компетентност, то следва да се осъществява в съответствие с действащото право на Съюза и да позволява действия за следване на политиките на Съюза.
(11)
Програмата също следва да вземе предвид Решение № 676/2002/ЕО и експертните технически познания на Европейската конференция по пощи и далекосъобщения (по-нататък „CEPT“), така че политиките на Съюза, които зависят от радиочестотния спектър и са били одобрени от Европейския парламент и Съвета, да могат да се прилагат посредством технически мерки за изпълнение, като се отбележи, че такива мерки могат да се предприемат винаги когато е необходимо, за изпълнение на вече съществуващи политики на Съюза.
(12)
Лесният достъп до радиочестотния спектър може да изисква иновативни видове разрешения, като колективно използване на спектъра или споделено ползване на инфраструктура, чието прилагане в Съюза би могло да се улесни чрез установяване на най-добри практики и насърчаване на обмена на информация, както и чрез определяне на някои общи или сходни условия за използване на радиочестотния спектър. Общите разрешения, които представляват най-облекченият вид разрешение, са от особен интерес, когато няма риск смущенията да възпрепятстват развитието на други услуги.
(13)
Въпреки че все още са в процес на технологично разработване, т. нар. „когнитивни технологии“ следва вече да бъдат допълнително проучвани, включително чрез улесняване на споделеното използване въз основа на позиционирането.
(14)
Търговията с права за ползване на радиочестотен спектър, съчетана с гъвкави условия за ползване, би могла значително да допринесе за икономическия растеж. Поради това честотните ленти, за които правото на Съюза вече е въвело гъвкаво използване, следва незабавно да могат да се търгуват съгласно Директива 2002/21/ЕО. Споделянето на най-добри практики относно условията и процедурите за разрешение за такива честотни ленти и общите мерки за предотвратяване на натрупването на права за ползване на спектъра, което може да породи господстващо положение, както и на неоправданото неизползване на такива права биха улеснили координираното въвеждане от всички държави-членки на тези мерки и биха спомогнали за придобиването на такива права навсякъде в Съюза. Колективното (или споделеното) използване на радиочестотния спектър - като достъпа на неопределен брой независими ползватели и/или устройства до радиочестотен спектър в същия диапазон честоти по едно и също време и в определен географски регион съгласно добре определен набор от условия - следва да се насърчава, където е приложимо, без да се засягат разпоредбите на Директива 2002/20/ЕО по отношение на електронните съобщителни мрежи и услуги.
(15)
Както се подчертава в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“), безжичният широколентов достъп до Интернет е важно средство за подобряване на конкуренцията, потребителския избор и достъпа в селските и други райони, където изграждането на кабелна широколентова връзка е трудно или икономически неизгодно. Въпреки това управлението на радиочестотния спектър може да повлияе на конкуренцията чрез промяна на ролята и силата на участниците на пазара, например ако настоящи потребители получат неоправдани конкурентни предимства. Ограниченият достъп до радиочестотния спектър, по-специално когато съответният спектър започне да се изчерпва, може да създаде пречка за навлизането на нови услуги или приложения и да възпрепятства иновациите и конкуренцията. Придобиването на нови права за ползване на спектъра, включително чрез прехвърляне или отдаване под наем на права за ползване на спектър или чрез други сделки между потребители, и въвеждането на нови гъвкави критерии за използването на спектъра могат да имат въздействие върху съществуващата конкурентна среда. Следователно държавите-членки следва да предприемат подходящи ex ante или ex post регулаторни мерки (например действия за изменение на съществуващи права, за забрана на определени придобивания на права за ползване на радиочестотен спектър, за налагане на условия относно презапасяването с радиочестотен спектър и ефикасното използване, като посочените в Директива 2002/21/ЕО, за ограничаване на количеството радиочестоти за всяко предприятие или за избягване на прекомерно натрупване на права на ползване на спектър) с оглед да се избягва нарушаване на конкуренцията, в съответствие с принципите, залегнали в Директива 2002/20/ЕО и в Директива 87/372/ЕИО на Съвета от 25 юни 1987 г. за честотните ленти, които ще бъдат запазени за координираното въвеждане на обществени общоевропейски наземни клетъчни цифрови мобилни комуникации в Общността (8) (Директивата за GSM услугите).
(16)
Създаването на опис на текущото използване на радиочестотния спектър заедно с анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на спектър, по-специално между 400 MHz и 6 GHz, следва да даде възможност да се определят честотни ленти, при които ефикасността да може да се подобри, и възможности за споделено използване на радиочестотен спектър в полза както на търговския, така и на публичния сектор. Методологията за създаване и поддържане на опис на текущото използване на радиочестотния спектър следва надлежно да вземе под внимание административната тежест върху администрациите и следва да се стреми да сведе до минимум тази тежест. Поради това информацията, предоставяна от държавите-членки съгласно Решение 2007/344/ЕО на Комисията от 16 май 2007 г. относно хармонизираната достъпност на информацията за използването на радиочестотния спектър в Общността (9), следва да се вземе изцяло под внимание при разработването на методологията за създаване на опис на текущото използване на радиочестотния спектър.
(17)
Хармонизираните стандарти съгласно Директива 1999/5/ЕО са от съществено значение за постигане на ефикасно използване на радиочестотния спектър и следва да вземат предвид законово определени условия за споделено използване. Европейските стандарти за електрическо и електронно оборудване и мрежи, които не използват радиовълни, следва също да избягват смущения на използването на спектъра. Кумулативното въздействие на нарастващите количества и плътност на безжичните устройства и приложения, съчетано с многообразието на използването на спектъра, представлява предизвикателство пред текущите подходи за управление на смущенията. Те следва да бъдат преразгледани и повторно оценени заедно с характеристиките на приемниците и с по-сложни механизми за избягване на смущения.
(18)
На държавите-членки следва да се позволи, където е целесъобразно, да въведат компенсаторни мерки, свързани с разходите за миграция.
(19)
В съответствие с целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа („Digital Agenda for Europe“) безжичният широколентов достъп до Интернет би могъл да допринесе значително за икономическото възстановяване и растеж, ако се осигури достатъчно радиочестотен спектър, правата за ползване на спектъра се предоставят бързо и се разреши търговия с цел приспособяване към развитието на пазара. Програмата в областта на цифровите технологии за Европа призовава за достъп на всички граждани на Съюза до широколентова връзка със скорост от поне 30 Mbps до 2020 г. Поради това радиочестотният спектър, който вече е обхванат от съществуващите решения на Комисията, следва да се предоставя съгласно реда и условията на тези решения. Съобразно търсенето на пазара процесът по даване на разрешения следва да се проведе в съответствие с Директива 2002/20/ЕО до 31 декември 2012 г. за наземни съобщения, за да се гарантира лесен достъп до безжична широколентова връзка за всички, по-специално в рамките на честотните ленти, определени от решения 2008/411/ЕО (10), 2008/477/ЕО (11) и 2009/766/ЕО (12) на Комисията. Спътников широколентов достъп би могъл да е бързо и приложимо решение за допълване на наземните широколентови услуги и гарантиране на покритие в най-отдалечените райони на Съюза.
(20)
По целесъобразност следва да се въведат по-гъвкави правила относно използването на радиочестотния спектър, за да се насърчат иновациите и високоскоростните широколентови връзки, които позволяват на предприятията да намалят разходите си и да повишат конкурентоспособността си и дават възможност за разработване на нови интерактивни онлайн услуги, например в сферата на образованието, здравеопазването и услугите от общ интерес.
(21)
Свързването на близо 500 милиона души в Европа към високоскоростен широколентов Интернет би допринесло за развитието на вътрешния пазар, като създава уникална в световен мащаб критична маса от ползватели, предоставя нови възможности за всички региони, дава повишена стойност на всеки един ползвател, а на Съюза - способността да се превърне във водеща в света основана на знанието икономика. Бързото разпространение на широколентовия достъп до Интернет е изключително важно за развитието на европейската производителност и за появата на нови и малки предприятия, които могат да бъдат водещи в различни сектори, например в здравеопазването, производството и сектора на услугите.
(22)
Според оценките на Международния съюз по далекосъобщенията (ITU) от 2006 г. бъдещите потребности от радиочестотен спектър за развитието на системите за международни мобилни телекомуникации 2000 (IMT-2000) и системите за развити IMT (т.е. мобилни комуникации 3G и 4G) ще бъдат между 1 280 и 1 720 MHz през 2020 г. за сектора на мобилните услуги за търговски цели за всеки регион от ITU, включително Европа. Следва да се отбележи, че по-ниската стойност (1 280 MHz) е по-висока от потребностите за някои държави. Освен това има някои държави, в които потребността е за стойност, по-голяма от по-високата стойност (1 720 MHz). И двете стойности включват вече използвания спектър или спектъра, планиран да бъде използван, за системите Pre-IMT, IMT-2000 и нейните усъвършенствани версии. Ако не бъде освободен необходимият радиочестотен спектър, за предпочитане хармонизирано на глобално равнище, новите услуги и икономическият растеж ще бъдат възпрепятствани от ограничения, свързани с капацитета на мобилните мрежи.
(23)
800-мегахерцовата честотна лента (790-862 MHz) е оптимална за покритие на големи райони с безжични широколентови услуги. Въз основа на хармонизирането на техническите условия съгласно Решение 2010/267/ЕС и на препоръката на Комисията от 28 октомври 2009 г. за улесняване на освобождаването на цифровия дивидент в Европейския съюз (13), с която се призовава за преустановяване на аналоговото радиоразпръскване до 1 януари 2012 г., и предвид бързото развитие на ситуацията с регулирането на национално равнище до 2013 г. тази честотна лента следва по принцип да бъде налична за електронни съобщителни услуги в Съюза. В дългосрочен план би могло да се предвиди и допълнителен радиочестотен спектър в зависимост от резултатите от анализа, технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър. Като се вземе предвид капацитетът на 800-мегахерцовата честотна лента за предаване на сигнал над големи райони, по целесъобразност към правата биха могли да се добавят задължения за покритие.
(24)
Увеличаването на възможностите за безжичен широколентов достъп до Интернет е изключително важно, за да се предоставят на сектора на културата нови платформи за разпространение и по този начин да се проправи пътят за успешното бъдещо развитие на този сектор.
(25)
Системите за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи за достъп, могат да се разраснат над разпределените понастоящем радиочестоти без изисквания за разрешение за ползвания от тях радиочестотен спектър. Следва да се направи оценка на необходимостта от разширяване на неподлежащия на разрешителен режим спектър, разпределен за системи за безжичен достъп, включително местни радиочестотни мрежи, в радиочестотните диапазони 2,4 GHz и 5 GHz, както и на осъществимостта на такова разширяване, във връзка с описа на текущото използване на радиочестотния спектър и нововъзникващите нужди от него и в зависимост от използването на спектъра за други цели.
(26)
Макар че радиоразпръскването ще остане важна платформа за разпространение на съдържание, тъй като все още е най-икономичната платформа за масово разпространение, кабелните или безжичните широколентови услуги и други нови услуги предоставят нови възможности за сектора на културата да диверсифицира своя диапазон от платформи за разпространение, да доставя услуги по заявка и да се възползва от икономическия потенциал на значителното увеличение на преноса на данни.
(27)
С цел съсредоточаване върху приоритетите на многогодишната програма държавите-членки и Комисията следва да си сътрудничат, за да поддържат и да постигнат целта, позволяваща на Съюза да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчно радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да могат тези услуги да бъдат широкодостъпни.
(28)
Тъй като общият подход и икономиите от мащаба са от ключово значение за развитието на широколентовите съобщения на територията на Съюза и за предотвратяване на нарушаването на конкуренцията и на разпокъсаността на пазара сред държавите-членки, чрез съгласувани действия на държавите-членки и Комисията следва да се определят някои най-добри практики относно условията във връзка с разрешенията и процедурите. Тези условия и процедури биха могли да включват задължения за покритие, размер на блока от радиочестоти, график на предоставянето на права, достъп до оператори на виртуални мобилни мрежи и срок за правата на ползване на радиочестотния спектър. Като отразяват значението на търговията с радиочестотен спектър за подобряване ефикасността при използването на радиочестотния спектър и за развитие на вътрешния пазар за безжично оборудване и услуги, тези условия и процедури следва да се прилагат за честотни ленти, които са разпределени за безжични съобщения и за които правата за ползване могат да се прехвърлят или отдават под наем.
(29)
Допълнителен радиочестотен спектър може да бъде необходим на други сектори, като транспорт (за системите за безопасност, информация и управление), научноизследователска и развойна дейност, електронно здравеопазване, електронно приобщаване и, ако е необходимо, гражданска защита и помощ при бедствия, с оглед на увеличеното използване от тях на пренос на видеосъдържание и данни за бърза и по-ефикасна услуга. Оптимизирането на полезните взаимодействия между политиката в областта на радиочестотния спектър и научноизследователската и развойната дейност, както и извършването на проучвания на радиосъвместимостта между различни ползватели на радиочестотния спектър следва да подпомогнат иновациите. Освен това резултатите от изследвания по Седмата рамкова програма за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013) изискват преглед на нуждите от радиочестотен спектър за проекти, които могат да имат голям икономически или инвестиционен потенциал, по-специално за малките и средните предприятия, например „мислещо радио“ или електронно здравеопазване. Следва да се гарантира и подходяща защита срещу вредни смущения за подпомагане на научноизследователската и развойната дейност и научната дейност.
(30)
В стратегията „Европа 2020“ се установяват екологични цели за устойчива, енергийно ефикасна и конкурентна икономика, например чрез подобряване на енергийната ефикасност с 20 % до 2020 г. Секторът на информационните и комуникационните технологии трябва да изиграе ключова роля, както е подчертано в Програмата в областта на цифровите технологии за Европа. Предложените действия включват ускоряване на въвеждането в експлоатация в целия Съюз на интелигентни системи за енергийно управление (интелигентни разпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи), които използват възможностите на съобщенията с цел намаляване на потреблението на енергия, и разработването на интелигентни транспортни системи и интелигентно управление на трафика с цел намаляване на емисиите от въглероден диоксид от транспортния сектор. Ефикасното използване на технологии, свързани с радиочестотния спектър, също така би могло да спомогне за намаляване на потреблението на енергия от радиооборудване и да ограничи въздействието върху околната среда в селските и отдалечените райони.
(31)
Последователният подход към даването на разрешения за радиочестоти в Съюза следва да отчита в пълна степен защитата на общественото здраве от електромагнитни полета, което е от съществено значение за благосъстоянието на гражданите. При съблюдаването на Препоръка № 1999/519/ЕО на Съвета от 12 юли 1999 г. относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета (0 Hz - 300 GHz) (14) е важно да се гарантира постоянно наблюдение на йонизиращите и нейонизиращите ефекти от използването на радиочестоти върху здравето, включително реалните кумулативни последствия от използването на радиочестотния спектър в различни честотни диапазони от нарастващия брой видове оборудване.
(32)
Съществени цели от общ интерес, като безопасността на човешкия живот, призовават за координирани технически решения за съвместна работа на службите за безопасност и спасителните служби между държавите-членки. Необходимо е съгласувано предоставяне на достатъчно радиочестотен спектър за разработването и свободното разпространение на услуги и устройства за безопасност и новаторски паневропейски или оперативно съвместими решения за безопасност и спешни случаи. Проучвания вече демонстрираха необходимостта от допълнителен хармонизиран радиочестотен спектър под 1 GHz за мобилни широколентови услуги за гражданска защита и оказване на помощ при бедствия на територията на Съюза през следващите пет до десет години.
(33)
Регулирането на радиочестотния спектър има сериозни трансгранични и международни измерения поради характерните особености на разпространението, международния характер на пазарите, зависими от предоставянето на услуги чрез използването на радиочестотен спектър, и необходимостта от избягване на вредни смущения между държавите.
(34)
Според съответната съдебна практика на Съда на Европейския съюз, когато предметът на международно споразумение попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, е от съществено значение да се гарантира тясно сътрудничество между държавите-членки и институциите на Съюза. Това задължение за сътрудничество, както е изяснено в добре установената съдебна практика, произтича от принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки.
(35)
Държавите-членки могат също да се нуждаят от помощ за координиране на честоти при двустранни преговори със съседни държави на Съюза, включително държавите кандидатки и присъединяващите се държави, за изпълняване на своите задължения съгласно правото на Съюза по въпросите за координирането на честоти. Това следва също така да спомогне за избягване на вредни смущения и за подобряване на ефикасността на радиочестотния спектър и сближаване на използването му дори и отвъд границите на Съюза.
(36)
За да се осъществят целите на настоящото решение, е важно да се подобри сега действащата институционална рамка за координиране на политиката в областта на радиочестотния спектър и управление на спектъра на равнището на Съюза, включително по въпроси, засягащи пряко две или повече държави-членки, като същевременно се вземат изцяло предвид компетентността и експертният опит на националните администрации. Сътрудничеството и координацията между органите по стандартизация, научноизследователските институции и Европейската конференция по пощи и далекосъобщения също са от съществено значение.
(37)
За да се гарантират еднакви условия за изпълнение на настоящото решение, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (15).
(38)
Доколкото целта на настоящото решение, а именно създаване на многогодишна програма за политиката в областта на радиочестотния спектър, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите-членки и следователно поради обхвата и последиците на предложеното действие може да бъде по-добре постигната на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигане на тази цел.
(39)
Комисията следва да докладва на Европейския парламент и на Съвета за резултатите, постигнати в рамките на настоящото решение, както и за планираните бъдещи действия.
(40)
При изготвянето на своето предложение Комисията отчете в максимална степен становището на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, създадена с Решение 2002/622/ЕО на Комисията (16),
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Цел и обхват
1. С настоящото решение се създава многогодишна програма за политика в областта на радиочестотния спектър за стратегическото планиране и хармонизирането на използването на спектъра с цел гарантиране на функционирането на вътрешния пазар в областите на политика на Съюза, които включват използването на радиочестотен спектър, например електронните съобщения, научноизследователската дейност, технологичното развитие и космическото пространство, транспорта, енергетиката и аудио-визуалните политики.
Настоящото решение не засяга достатъчната наличност на радиочестотен спектър за други области на политика на Съюза, например гражданска защита и помощ при бедствия и общата политика за сигурност и отбрана.
2. Настоящото решение не засяга действащото право на Съюза, по-специално директиви 1999/5/ЕО, 2002/20/ЕО и 2002/21/ЕО, и Решение 676/2002/ЕО - при условията на член 6 от настоящото решение, както и мерките, предприети на национално равнище в съответствие с правото на Съюза
3. Настоящото решение не засяга мерките, предприети на национално равнище в пълно съответствие с правото на Съюза за постигане на цели от общ интерес, и по-специално тези, свързани с регулирането на съдържанието и с аудио-визуалната политика.
Настоящото решение не засяга правото на държавите-членки да организират и използват своя радиочестотен спектър за целите на обществения ред, обществената сигурност и отбраната. Когато настоящото решение или мерките, приети въз основа на него по отношение на честотните ленти, посочени в член 6, се отнасят за радиочестотен спектър, който се използва от дадена държава-членка изключително и пряко за целите на нейната обществена сигурност или отбрана, държавата-членка може да продължи да използва в необходимата степен тази радиочестотна лента за целите на обществената сигурност и отбраната, докато системите, съществуващи във въпросната радиочестотна лента към датата на влизане в сила на настоящото решение или съответно на мярка, приета въз основа на него, не излязат от експлоатация. Съответната държава-членка уведомява надлежно Комисията за своето решение.
Член 2
Общи регулаторни принципи
1. Държавите-членки си сътрудничат помежду си и с Комисията по прозрачен начин с цел гарантиране на последователното прилагане на следните общи регулаторни принципи на територията на Съюза:
a)
прилагане на възможно най-подходящата и облекчена система за даване на разрешения по такъв начин, че да се постигне максимална гъвкавост и ефикасност при използването на спектъра. Тази система за даване на разрешения се основава на обективни, прозрачни, недискриминационни и пропорционални критерии;
б)
стимулиране на развитието на вътрешния пазар чрез насърчаване на появата на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз и стимулиране на ефективна конкуренция;
в)
насърчаване на конкуренцията и иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугите, с цел да се улесни достъпността на широколентовите услуги и да се даде ефективен отговор на нарасналия безжичен пренос на данни;
г)
определяне на техническите условия за използване на радиочестотния спектър при цялостно съобразяване със съответното право на Съюза, включително относно ограничаването на излагането на широката общественост на електромагнитни полета;
д)
насърчаване на неутралността по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър, когато е възможно.
2. За електронните съобщения в допълнение към общите регулаторни принципи, определени в параграф 1 от настоящия член, се прилагат следните конкретни принципи в съответствие с членове 8а, 9, 9а и 9б от Директива 2002/21/ЕО и с Решение № 676/2002/ЕО:
a)
прилагане на неутралност по отношение на технологиите и услугите на правата на ползване на радиочестотния спектър за електронните съобщителни мрежи и услуги и прехвърлянето или отдаването под наем на индивидуални права за ползване на радиочестоти;
б)
насърчаване на хармонизирането на използването на радиочестоти в целия Съюз в съответствие с необходимостта да се гарантира ефективно и ефикасно използване на честотите;
в)
улесняване на увеличения безжичен пренос на данни и на широколентовите услуги, по-специално чрез засилване на гъвкавостта и насърчаване на иновациите, като се отчита необходимостта от избягване на вредни смущения и от гарантиране на техническото качество на услугата.
Член 3
Цели на политиката
С цел съсредоточаване върху приоритетите на настоящото решение държавите-членки и Комисията си сътрудничат за подпомагане и постигане на следните цели на политиката:
a)
насърчаване на ефикасно управление и използване на радиочестотния спектър с цел възможно най-добро задоволяване на нарастващото търсене за ползване на радиочестоти, което отразява важната социална, културна и икономическа стойност на спектъра;
б)
стремеж за своевременно разпределяне на достатъчен и подходящ радиочестотен спектър за подпомагане на целите на политиката на Съюза и за най-добър отговор на повишаващото се търсене на безжичен пренос на данни, като по този начин се позволи развитието на услуги с търговска цел и публични услуги при отчитане на важни цели от общ интерес, като културното многообразие и плурализма на медиите; за тази цел следва да се положат всички усилия да се определят въз основа на описа, създаден съгласно член 9, поне 1 200 MHz от подходящ радиочестотен спектър до 2015 г. Тази стойност включва вече използвания спектър;
в)
преодоляване на цифровото разделение и принос към постигането на целите на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, като се насърчава достъп до широколентова връзка със скорост поне 30 Mbps до 2020 г. за всички граждани на Съюза, и се даде възможност Съюзът да разполага с широколентов достъп с възможно най-висока скорост и капацитет;
г)
създаване на необходимите условия, за да може Съюзът да поеме водеща роля в областта на безжичните широколентови електронни съобщителни услуги чрез освобождаване на достатъчен радиочестотен спектър в ефективни от икономическа гледна точка честотни ленти, за да се осигури широк достъп до тези услуги;
д)
осигуряване на възможности както за търговския, така и за публичния сектор чрез увеличен капацитет за мобилен широколентов достъп;
е)
насърчаване на иновациите и инвестициите чрез повишена гъвкавост при използването на радиочестотния спектър, чрез съгласувано прилагане в целия Съюз на принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите между технологичните решения, които могат да бъдат приети, и чрез съответна регулаторна предвидимост, както е залегнало, inter alia, в регулаторната рамка за електронни съобщения, чрез освобождаването на хармонизиран радиочестотен спектър за нови напреднали технологии и чрез възможността за търговия с права за ползване на радиочестотен спектър, като по този начин се създават подходящи условия за развитието на бъдещи цифрови услуги в целия Съюз;
ж)
улесняване на облекчен достъп до радиочестотния спектър чрез оползотворяване на възможностите на общите разрешения за електронни съобщения в съответствие с член 5 от Директива 2002/20/ЕО;
з)
насърчаване на споделеното използване на пасивни инфраструктури, когато това би било пропорционално и недискриминационно, както се предвижда в член 12 от Директива 2002/21/ЕО;
и)
поддържане и развиване на ефективна конкуренция, по-специално при електронните съобщителни услуги, чрез стремеж за избягване, посредством ex ante мерки или ex post средства, на прекомерното натрупване на права за ползване на радиочестоти от определени предприятия, което води до значителна вреда за конкуренцията;
й)
намаляване на разпокъсаността и пълноценно използване на потенциала на вътрешния пазар, за да се насърчат икономическият растеж и икономиите от мащаба на равнището на Съюза чрез засилване на координацията и хармонизирането на техническите условия за използването и достъпността на радиочестотния спектър, по целесъобразност;
к)
избягване на вредни смущения или нарушения от други устройства, които ползват радиочестоти, или устройства, различни от тези, които ползват радиочестоти, inter alia, чрез улесняване на разработването на стандарти, които допринасят за ефективното използване на радиочестотния спектър, и чрез увеличаване на устойчивостта на приемниците към смущения, като се отделя особено внимание на кумулативното въздействие от нарастващите количества и плътност на устройствата и приложенията, ползващи радиочестоти;
л)
насърчаване на достъпността на нови потребителски продукти и технологии, за да се гарантира, че потребителите приемат прехода към цифрови технологии и да се гарантира ефективно използване на цифровия дивидент;
м)
намаляване на въглеродния отпечатък на Съюза чрез повишаване на техническата ефикасност и енергийната ефикасност на мрежите и оборудването за безжични съобщения.
Член 4
Повишена ефективност и гъвкавост
1. Държавите-членки, в сътрудничество с Комисията и по целесъобразност, насърчават колективното използване на радиочестотния спектър, както и споделеното му използване.
Държавите-членки също стимулират разработването на съществуващи и нови технологии, например при „мислещото радио“, включително използващите „свободно радиочестотно пространство“.
2. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за повишаване на гъвкавостта при използването на радиочестотния сектор с цел да се насърчават иновациите и инвестициите посредством възможността за използване на нови технологии и посредством прехвърлянето или отдаването под наем на права за ползване на спектъра.
3. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат за насърчаване на разработването и хармонизирането на стандарти за оборудване, което използва радиочестоти, и крайни далекосъобщителни устройства, както и за електрическо и електронно оборудване и мрежи, основани, когато е необходимо, на мандатите за стандартизация, предоставени от Комисията на съответните органи по стандартизация. Специално внимание се отделя и на стандартите за оборудване, което се използва от лица с увреждания.
4. Държавите-членки насърчават научноизследователската и развойната дейност в областта на новите технологии, като когнитивни технологии и база данни за позициониране.
5. Държавите-членки въвеждат, когато е целесъобразно, критерии и процедури за подбор за предоставяне на права за използване на радиочестотния спектър, които насърчават конкуренцията, инвестициите и ефикасното използване на радиочестотния спектър като обществено благо, като насърчават едновременното съществуване на нови и вече съществуващи услуги и устройства. Държавите-членки насърчават текущото ефикасно използване на радиочестотния спектър за мрежи, устройства и приложения.
6. Когато е необходимо, с цел гарантиране на ефективното използване на правата за ползване на радиочестотния спектър и избягване на презапасяването с радиочестотен спектър, държавите-членки могат да разгледат възможността за предприемане на подходящи мерки, например имуществени санкции, инструменти под формата на облекчения на таксите или отнемане на права. Тези мерки се установяват и прилагат по прозрачен, недискриминационен и пропорционален начин.
7. По отношение на електронните съобщителни услуги в срок до 1 януари 2013 г. държавите-членки приемат подходящи мерки за разпределяне и даване на разрешения за развитието на широколентови услуги в съответствие с Директива 2002/20/ЕО с цел да се постигне възможно най-голям капацитет и най-висока скорост на широколентовия достъп.
8. С цел избягване на евентуална разпокъсаност на вътрешния пазар поради различни критерии и процедури за подбор за хармонизиран спектър, разпределен за електронни съобщителни услуги и с възможност за търговия във всички държави-членки съгласно член 9б от Директива 2002/21/ЕО, Комисията, в сътрудничество с държавите-членки и в съответствие с принципа на субсидиарност, улеснява определянето и споделянето на най-добри практики по отношение на условията и процедурите за разрешения и насърчава обмена на информация за такъв спектър, за да повиши съгласуваността в целия Съюз, постигната в съответствие с принципите за неутралност по отношение на технологиите и услугите.
Член 5
Конкуренция
1. Държавите-членки насърчават ефективната конкуренция и избягват нарушаване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар за електронните съобщителни услуги в съответствие с директиви 2002/20/ЕО и 2002/21/ЕО.
Те също вземат предвид въпросите, свързани с конкуренцията, при предоставяне на права за ползване на радиочестотния спектър за ползватели на частни електронни съобщителни мрежи.
2. За целите на параграф 1, първа алинея и без да се засяга прилагането на правилата за конкуренция и приетите от държавите-членки мерки за постигане на цели от общ интерес в съответствие с член 9, параграф 4 от Директива 2002/21/ЕО, държавите-членки могат да приемат, inter alia, мерки, с които:
a)
ограничават количеството радиочестотен спектър, за който се предоставят права за ползване на което и да е предприятие, или поставят условия за такива права на ползване, като например предоставянето на достъп на едро, национален или регионален роуминг, в определени честотни ленти или в определени групи честотни ленти със сходни характеристики, например честотните ленти под 1 GHz, разпределени за електронни съобщителни услуги. Тези допълнителни условия могат да бъдат налагани единствено от компетентния национален орган;
б)
запазват, ако е целесъобразно по отношение на състоянието на националния пазар, определена част от честотна лента или група честотни ленти за предоставяне на нови участници;
в)
отказват да предоставят нови права на ползване на спектъра или отказват да позволят нови употреби на радиочестотен спектър в определени честотни ленти, или поставят условия за предоставянето на нови права на ползване или за разрешаването на нови употреби на радиочестотния спектър с цел да избегнат нарушаване на конкуренцията чрез предоставяне, прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти;
г)
забраняват или налагат условия върху прехвърлянето на права на ползване на радиочестотния спектър, неподлежащи на контрол на сливанията - национален или на равнището на Съюза, когато подобно прехвърляне има вероятност да доведе до значително възпрепятстване на конкуренцията;
д)
изменят съществуващите права в съответствие с Директива 2002/20/ЕО, когато това е необходимо за ex post премахване на нарушаването на конкуренцията чрез прехвърляне или натрупване на права за ползване на радиочестоти.
3. В случай че държавите-членки желаят да приемат която и да било от мерките, посочени в параграф 2 от настоящия член, те действат в съответствие с процедурите за налагане или промяна на условията относно правата за ползване на радиочестотния спектър, предвидени в Директива 2002/20/ЕО.
4. Държавите-членки гарантират, че процедурите за разрешение и подбор по отношение на електронните съобщителни услуги насърчават ефективна конкуренция в полза на гражданите, потребителите и предприятията на Съюза.
Член 6
Нужди от радиочестотен спектър за безжични широколентови съобщения
1. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията предприемат всички необходими мерки, за да гарантират, че в рамките на Съюза е налице достатъчен радиочестотен спектър за целите на покритие и капацитет, с цел да се даде възможност на Съюза да разполага с широколентов достъп с най-високата скорост в света, като по този начин се осигури възможност безжичните приложения и водещата позиция на Европа в областта на новите услуги да допринасят ефективно за икономическия растеж и за постигане на целта всички граждани да имат широколентов достъп със скорост поне 30 Mbps до 2020 г.
2. С цел да насърчават предоставянето на по-широк достъп до безжични широколентови услуги в полза на гражданите и потребителите в Съюза, държавите-членки осигуряват наличност на честотните ленти, обхванати от решения 2008/411/ЕО (3,4-3,8 GHz), 2008/477/ЕО (2,5-2,69 GHz) и 2009/766/ЕО (900-1 800 MHz), съгласно реда и условията, описани в тези решения. Съобразно търсенето на пазара държавите-членки осъществяват процеса по даване на разрешения до 31 декември 2012 г., без да се засяга съществуващото разпространение на услуги и при условия, които позволяват на потребителите лесен достъп до безжични широколентови услуги.
3. Държавите-членки насърчават текущото надграждане от страна на доставчиците на електронни съобщения на техните мрежи до последните, най-ефикасни технологии, така че те да създават свои собствени дивиденти от спектъра в съответствие с принципите на неутралност по отношение на технологиите и услугите.
4. До 1 януари 2013 г. държавите-членки осъществяват процеса по даване на разрешения с цел да се позволи използването на 800-мегахерцовата честотна лента за електронни съобщителни услуги. Комисията предоставя конкретни дерогации до 31 декември 2015 г. за държавите-членки, в които изключителни национални или местни условия или проблеми с трансграничната координация на радиочестотите биха попречили на достъпността на тази честотна лента, в отговор на надлежно обосновано заявление от заинтересованата държава-членка.
Ако обосновани проблеми с трансграничната координация на радиочестотите на една държава-членка с една или повече държави, включително държави кандидатки или присъединяващи се държави, продължат след 31 декември 2015 г. и възпрепятстват достъпността на 800-мегахерцовата честотна лента, Комисията разрешава изключителни дерогации на годишна основа до преодоляването на тези проблеми.
Държавите-членки, на които са предоставени дерогации в съответствие с първа или втора алинея, гарантират, че използването на 800-мегахерцовата честотна лента не възпрепятства достъпността на тази лента за електронни съобщителни услуги, различни от радиоразпръскване в съседни държави-членки.
Настоящият параграф се прилага и по отношение на проблемите с координирането на радиочестотния спектър в Република Кипър, които произтичат от факта, че правителството на Кипър е възпрепятствано да осъществява ефективен контрол върху част от своята територия.
5. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията непрекъснато наблюдават потребностите от капацитет за безжичните широколентови услуги. Въз основа на резултатите от анализа, посочен в член 9, параграф 4, Комисията прави оценка и докладва пред Европейския парламент и на Съвета до1 януари 2015 г. дали съществува необходимост от действия за хармонизиране на допълнителни радиочестотни ленти.
Държавите-членки могат, по целесъобразност и в съответствие с правото на Съюза, да гарантират, че преките разходи за миграция или преразпределяне на използването на спектъра се компенсират по подходящ начин в съответствие с националното право.
6. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията насърчават достъпа до широколентови услуги, използващи 800-мегахерцовата честотна лента в отдалечени и слабонаселени райони, където е целесъобразно. При това държавите-членки разглеждат начини и предприемат по целесъобразност технически и регулаторни мерки, за да гарантират, че освобождаването на 800-мегахерцовата честотна лента не засяга по неблагоприятен начин потребителите на услугите по подготовка на програми и специални прояви.
7. Комисията в сътрудничество с държавите-членки оценява обосновката и осъществимостта на разширяването на разпределянето на нелицензиран радиочестотен спектър за системи за безжичен достъп, включително местни радиомрежи.
8. Държавите-членки позволяват прехвърлянето или отдаването под наем на права на ползване на радиочестотен спектър в хармонизираните честотни ленти 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz и 3,4-3,8 GHz.
9. За да се гарантира достъп на всички граждани до модерни цифрови услуги, включително широколентови, и по-специално в отдалечени и слабонаселени райони, държавите-членки и Комисията могат да проучат наличността на достатъчно радиочестотен спектър за предоставянето на широколентови спътникови услуги, даващи възможност за достъп до Интернет.
10. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията проучват възможността за разширяване на достъпността и използването на вътрешни базови станции („picocells“ и „femtocells“). Те отчитат изцяло потенциала на тези клетъчни базови станции и на споделеното и освободеното от лиценз ползване на радиочестотния спектър за поставяне на основата за безжични решетъчни („mesh“) мрежи, които могат да играят ключова роля за преодоляването на цифровото разделение.
Член 7
Нужди от радиочестотен спектър за други политики в областта на безжичните съобщения
С цел да подкрепят по-нататъшното развитие на иновативни аудио-визуални медии и други услуги за гражданите на Съюза, като отчитат икономическите и социалните ползи от единния цифров пазар, държавите-членки в сътрудничество с Комисията се стремят да гарантират наличието на достатъчно радиочестотен спектър за спътниково и наземно предоставяне на подобни услуги, ако тази нужда е ясно обоснована.
Член 8
Нужди от радиочестотен спектър за други специфични политики на Съюза
1. Държавите-членки и Комисията осигуряват наличие на радиочестотен спектър и защитават радиочестотите, необходими за наблюдение на земната атмосфера и повърхност, като позволяват разработването и експлоатацията на космически приложения и подобряват транспортните системи, по-специално за глобалната гражданска навигационна спътникова система, създадена по програмата „Галилео“ (17), за Европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) (18), както и за интелигентни системи за безопасност на транспорта и за управление на транспорта.
2. Комисията в сътрудничество с държавите-членки провежда проучвания относно спестяване на енергия при използването на радиочестотния спектър, за да се направи принос към нисковъглеродната политика, и разглежда предоставянето на радиочестотен спектър за безжични технологии с потенциал за подобряване на енергоспестяването и ефикасността на други разпределителни мрежи, като водоснабдяване, включително интелигентни енергоразпределителни мрежи и интелигентни измервателни системи.
3. Комисията в сътрудничество с държавите-членки се стреми да гарантира наличието на достатъчен радиочестотен спектър при хармонизирани условия за подпомагане на разработването на услуги за безопасност и свободното разпространение на съответни устройства, както и разработването на иновативни оперативно съвместими решения за обществена безопасност и защита, гражданска защита и оказване на помощ при бедствия.
4. Държавите-членки и Комисията си сътрудничат с научната и академичната общност, за да установят множество изследователски и развойни инициативи и иновативни приложения, които могат да имат значително социално-икономическо въздействие и/или потенциал за инвестиции, и да разгледат нуждите от радиочестотен спектър на подобни приложения, и където е необходимо, да разгледат разпределянето на достатъчно радиочестотен спектър за такива приложения при хармонизирани технически условия и при най-облекчена административна тежест.
5. Държавите-членки в сътрудничество с Комисията се стремят да гарантират необходимите честотни ленти за подготовка на програми и специални прояви в съответствие с целите на Съюза за подобряване на интеграцията на вътрешния пазар и достъпа до култура.
6. Държавите-членки и Комисията се стремят да гарантират наличието на радиочестотен спектър за радиочестотна идентификация (RFID) и други технологии за безжични съобщения в „Интернет на предметите“ и си сътрудничат за насърчаване на разработването на стандарти и хармонизирането по отношение на разпределението на радиочестотен спектър за съобщения, свързани с технологията „Интернет на предметите“, във всички държави-членки.
Член 9
Опис
1. Създава се опис на текущото използване на спектъра както за търговски, така и за публични цели.
Целите на описа са:
a)
да се даде възможност за определяне на радиочестотни ленти, при които ефикасността на текущото използване на радиочестотния спектър би могла да бъде подобрена;
б)
да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да бъдат подходящи за преразпределяне и предоставяне на възможности за споделено ползване на спектъра с цел да се подкрепят политиките на Съюза, определени в настоящото решение, като се вземат предвид бъдещите нужди от радиочестотен спектър въз основа, inter alia, на търсенето от страна на потребителите и операторите, както и на възможността да се отговори на тези нужди;
в)
да се спомогне за анализ на различните видове използване на радиочестотния спектър както от частни, така и от публични ползватели;
г)
да се спомогне за определяне на радиочестотни ленти, които биха могли да се разпределят или преразпределят с цел подобряване на ефикасната им употреба, насърчаване на иновациите и засилване на конкуренцията в рамките на вътрешния пазар и проучване на нови начини за споделено използване на радиочестотния спектър в полза както на частните, така и на публичните ползватели, като същевременно се вземат предвид потенциалните положителни и отрицателни въздействия от разпределението или преразпределението на тези честотни ленти и на съседни честотни ленти върху съществуващите ползватели.
2. За целите на осигуряването на еднакво прилагане на параграф 1 от настоящия член, като отчита в максимална степен вижданията на Групата по политиката в областта на радиочестотния спектър, Комисията приема актове за изпълнение до 1 юли 2013 г.:
a)
разработване на практически механизми и единни формати за събирането и предоставянето на данни от държавите-членки на Комисията относно текущото използване на радиочестотния спектър, при условие че се зачитат правилата за служебната тайна съгласно член 8 от Решение № 676/2002/ЕО и правото на държавите-членки да не разкриват поверителна информация, като се вземе предвид целта да се сведе до минимум административната тежест и съществуващите задължения за държавите-членки съгласно други актове на правото на Съюза, по-специално задължения за предоставяне на конкретна информация;
б)
разработване на методология за анализа на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в областите на политиката на Съюза, обхванати от настоящото решение, по-специално за онези услуги, които биха могли да функционират в честотния диапазон от 400 MHz до 6 GHz, с цел установяване на развиващите се и потенциалните съществени употреби на радиочестотния спектър.
Тези актове за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 13, параграф 2.
3. Комисията администрира посочения в параграф 1 опис в съответствие с актовете за изпълнение, посочени в параграф 2.
4. Комисията извършва анализ на технологичните тенденции, бъдещите нужди и търсенето на радиочестотен спектър в съответствие с актовете за изпълнение, посочени в параграф 2, буква б). Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад относно резултатите от този анализ.
Член 10
Международни преговори
1. При международни преговори по въпроси, свързани с радиочестотния спектър, се прилагат следните принципи:
a)
ако предметът на международните преговори попада в сферата на компетентност на Съюза, позицията на Съюза се установява в съответствие с правото на Съюза;
б)
ако предметът на международните преговори попада отчасти в сферата на компетентност на Съюза и отчасти в сферата на компетентност на държавите-членки, Съюзът и държавите-членки се стремят да установят обща позиция в съответствие с изискванията на принципа на лоялното сътрудничество.
За целите на прилагането на буква б) от първа алинея Съюзът и държавите-членки си сътрудничат в съответствие с принципа на единство при международното представителство на Съюза и неговите държави-членки.
2. При поискване Съюзът подпомага държавите-членки с правна, политическа и техническа подкрепа за решаване на въпроси, свързани с координирането на радиочестотния спектър със съседни на Съюза държави, включително държави кандидатки и присъединяващите се държави, така че съответните държави-членки да могат да спазват своите задължения съгласно правото на Съюза. При предоставянето на такава помощ Съюзът използва всички свои правни и политически правомощия, за да насърчава изпълнението на политиките на Съюза.
Съюзът също така подкрепя усилията на трети държави за въвеждане на управление на спектъра, съвместимо с това на Съюза, с цел защита на целите на политиката на Съюза в областта на радиочестотния спектър.
3. При двустранни или многостранни преговори с трети държави държавите-членки са обвързани със своите задължения съгласно правото на Съюза. При подписване или приемане по друг начин на всякакви международни задължения, свързани с радиочестотния спектър, държавите-членки придружават своя подпис или друг акт на приемане със съвместна декларация, с която посочват, че те ще изпълняват съответните международни споразумения или ангажименти в съответствие със своите задължения съгласно Договора за Европейския съюз и Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 11
Сътрудничество между различни органи
1. Комисията и държавите-членки си сътрудничат за подобряване на съществуващата институционална среда с цел насърчаване на координацията на управлението на радиочестотния спектър на равнището на Съюза, включително по въпроси, пряко засягащи две или повече държави-членки, с оглед развиване на вътрешния пазар и осигуряване на цялостно постигане на целите на политиката на Съюза в областта на радиочестотния спектър.
2. Комисията и държавите-членки насърчават тясното сътрудничество между органите по стандартизация, CEPT, Съвместния изследователски център на Комисията и всички заинтересовани страни по технически въпроси за насърчаване на ефикасното използване на радиочестотния спектър. За тази цел те поддържат тясна връзка между управлението на радиочестотния спектър и стандартизацията с цел подобряване на вътрешния пазар.
Член 12
Обществени консултации
Когато е целесъобразно, Комисията организира обществени консултации за събиране на мненията на всички заинтересовани страни, както и мненията на обществеността като цяло относно използването на радиочестотния спектър в Съюза.
Член 13
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитет по радиочестотния спектър, създаден с Решение № 676/2002/ЕО. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011. Когато комитетът не даде становище, Комисията не приема проекта на акт за изпълнение и се прилага член 5, параграф 4, трета алинея от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 14
Спазване на насоките и целите на политиката
Държавите-членки прилагат насоките и цели на политиката, предвидени в настоящото решение, до 1 юли 2015 г., освен ако в него не е посочено друго.
Член 15
Докладване и преглед
До 10 април 2014 г. Комисията докладва на Европейския парламент и на Съвета относно разработените дейности и приетите мерки съгласно настоящото решение.
Държавите-членки предоставят на Комисията цялата информация, необходима за преглед на прилагането на настоящото решение.
До 31 декември 2015 г. Комисията извършва преглед на прилагането на настоящото решение.
Член 16
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 17
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 14 март 2012 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 243/2012/EU HATÁROZATA
(2012. március 14.)
egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (keretirányelv) (3) összhangban a Bizottság jogalkotási javaslatokat nyújthat be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak többéves rádióspektrum-politikai programok létrehozására vonatkozóan. Ezeknek a programoknak az elektronikus hírközlő hálózatokra és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó irányelvekkel összhangban meg kell határozniuk a spektrumhasználat stratégiai tervezésének és összehangolásának politikai irányvonalait és céljait. E politikai irányvonalaknak és céloknak a belső piac létrehozásához és működéséhez szükséges spektrum elérhetőségére és hatékony használatára kell vonatkozniuk. A rádióspektrum-politikai programnak (a továbbiakban: program) támogatnia kell az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2010. március 3-i bizottsági közleményben, valamint az Európai digitális menetrendről szóló, 2010. augusztus 26-i bizottsági közleményben meghatározott célkitűzéseket és kulcsintézkedéseket, és „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című, 2010. november 11-i bizottsági közleményben lefektetett ötven legfontosabb intézkedés között is szerepel.
(2)
Ez a határozat nem érintheti a meglévő uniós jogot, azaz a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvet (4), az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférésről, valamint azok összekapcsolásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (hozzáférési irányelv) (5), az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (engedélyezési irányelv) (6), a 2002/21/EK irányelvet, valamint az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (rádióspektrum-határozat) (7). Ez a határozat nem érintheti továbbá az uniós jognak megfelelően elfogadott nemzeti szintű, közérdekű célok elérésére irányuló, különösen a tartalomszabályozással és az audiovizuális politikával kapcsolatos intézkedéseket, sem pedig a tagállamok arra vonatkozó jogát, hogy spektrumukat a közrend és a közbiztonság céljaira, illetve védelmi célokra szervezzék és használják fel.
(3)
A spektrum számos különösen fontos ágazat és szolgáltatás, beleértve a mobilhírközlést, a vezeték nélküli széles sávú és műholdas hírközlést, a televíziós és a rádiós műsorszórást, a közlekedést, a rádiós lokációt és olyan alkalmazásokat, mint a riasztórendszerek, távirányítók, hallókészülékek, mikrofonok, gyógyászati célú berendezések stb. alapvető közérdekű erőforrása. Támogatja a kormányzati célú szolgálatokat is, így például biztonsági és védelmi szolgáltatásokat, beleértve a polgári védelmet, valamint a tudományos tevékenységeket, mint például a meteorológia, a Föld megfigyelése, rádiócsillagászat és űrkutatás. A spektrumhoz való könnyű hozzáférés szerepet játszik továbbá az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása szempontjából, különösen a távoli és ritkán lakott területeken, például vidéki területeken vagy szigeteken élő polgárok és az ott működő vállalkozások számára. A spektrum szabályozásának így gazdasági, biztonsági, egészségügyi, a közérdeket érintő, kulturális, tudományos, társadalmi, környezeti és műszaki vonatkozásai is vannak.
(4)
A spektrumgazdálkodásra, a spektrum kiosztására és felhasználására vonatkozóan egy megújult gazdasági és társadalmi megközelítést célszerű elfogadni. Ennek a megközelítésnek különös hangsúlyt kell fektetnie a spektrumpolitikára abból a célból, hogy nagyobb spektrumhatékonyságot és jobb frekvenciatervezést biztosítson, továbbá hogy védelmet nyújtson a versenyellenes magatartással szemben.
(5)
A spektrumhasználat uniós szintű stratégiai tervezésének és összehangolásának ki kell teljesítenie a vezeték nélküli elektronikus hírközlési szolgáltatások és berendezések belső piacát, és a spektrumhasználatra épülő más uniós szakpolitikák ügyét is elő kell mozdítania, ezáltal az Unió egészében innovációra és munkahelyteremtésre ösztönözve, valamint egyidejűleg hozzájárulva a gazdaság élénkítéséhez és a társadalmi integrációhoz, ugyanakkor tiszteletben tartva a spektrum jelentős társadalmi, kulturális és gazdasági értékét.
(6)
A megfelelő spektrumhasználat összehangolása jótékony hatással lehet az elektronikus hírközlés útján nyújtott szolgáltatások minőségére is, valamint az a méretgazdaságosság elérése céljából is alapvető fontosságú, amely révén csökkennek mind a vezeték nélküli hálózatok kiépítésének költségei, mind a fogyasztók vezeték nélküli berendezésekkel kapcsolatos költségei. Ennek megfelelően az Uniónak olyan szakpolitikai programra van szüksége, amely a spektrumhasználattal járó valamennyi uniós szakpolitikai terület belső piacára kiterjed, ideértve az elektronikus hírközlést, a kutatást, a technológiafejlesztést és az űrkutatást, valamint a közlekedés-, az energia- és az audiovizuális politikákat.
(7)
A programnak ösztönöznie kell a versenyt, és elő kell segítenie a valódi egységes digitális piac alapjainak lefektetését.
(8)
Mivel a vezeték nélküli szolgáltatások rendkívüli mértékben elősegíthetik a tudásalapú gazdaság kiteljesedését, az információs és kommunikációs technológiákon alapuló ágazatok fejlődését és működését, valamint a digitális szakadék megszüntetését, a programnak különösen az Európa 2020 stratégiát kell támogatnia. Különösen az audiovizuális médiaszolgáltatások és az online tartalmak egyre növekvő mértékű használata fokozza a sebesség és a lefedettség iránti igényt. Ez kulcsintézkedése az európai digitális menetrendnek is, amely a jövő hálózat- és tudásalapú gazdaságának gyors széles sávú internet-hozzáférés biztosítására irányul, nem kisebb célt tűzve maga elé, mint az egyetemes széles sávú lefedettséget. A lehető legnagyobb vezetékes és vezeték nélküli széles sávú sebesség és kapacitás biztosítása hozzájárul azon célkitűzés megvalósításához, hogy 2020-ig mindenki legalább 30 Mbps, az uniós háztartások legalább fele pedig legalább 100 Mbps sebességű széles sávú hozzáféréssel rendelkezzen, továbbá fontos a gazdasági növekedés és a globális versenyképesség előmozdítása szempontjából is, és az egységes digitális piac nyújtotta fenntartható gazdasági és társadalmi előnyök eléréséhez is szükséges. A programnak emellett egyéb uniós ágazati politikákat, így többek között a fenntartható környezetet és az uniós polgárok gazdasági és társadalmi beilleszkedését is támogatnia és ösztönöznie kell. Mivel a vezeték nélküli alkalmazások jelentős szerepet töltenek be az innováció szempontjából, a program az innovációval kapcsolatos uniós szakpolitikák támogatását illetően is kulcsfontosságú kezdeményezés.
(9)
A programnak egy olyan fejlődés alapját kell megteremtenie, amely során az Unió vezető szerepre tehet szert a vezeték nélküli széles sávú sebességek, a mobilitás, a lefedettség és a kapacitás vonatkozásában. E vezető szerep alapvető fontossággal bír egy olyan versenyképes egységes digitális piac létrehozásában, amelynek célja, hogy a belső piac valamennyi uniós polgár számára hozzáférhető legyen.
(10)
A program a 2015-ig tartó időszakra vonatkozóan állapít meg vezérelveket és célkitűzéseket a tagállamok és az uniós intézmények számára, a végrehajtást illetően pedig konkrét kezdeményezéseket határoz meg. Jóllehet a spektrumgazdálkodás ma főként nemzeti hatáskörbe tartozik, azt a hatályos uniós jognak megfelelően kell gyakorolni, teret adva az uniós szakpolitikák végrehajtásának.
(11)
A programnak a 676/2002/EK határozatot, valamint a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (továbbiakban: CEPT) műszaki szakértelmét is figyelembe kell vennie annak érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott, spektrumot igénylő uniós szakpolitikákat műszaki végrehajtási intézkedésekkel végre lehessen hajtani, megjegyezve, hogy ilyen intézkedések bármikor hozhatók, ha az a már meglévő uniós szakpolitikák végrehajtása szempontjából szükséges.
(12)
A spektrumhoz való könnyű hozzáférés olyan innovatív engedélyezéstípusokat tehet szükségessé, mint például a közös spektrumhasználat vagy az infrastruktúra megosztása, amelyek uniós alkalmazását elősegítheti a legjobb gyakorlatok azonosítása és az információmegosztás ösztönzése, valamint a spektrumhasználat bizonyos közös vagy egy irányba mutató feltételeinek meghatározása. Az általános felhatalmazás, amely a legkisebb terhet jelentő engedélyezéstípus, különösen ott jöhet szóba, ahol a zavarás nem jelent kockázatot más szolgáltatások fejlődésére.
(13)
Bár technológiailag továbbra is fejlesztés alatt állnak, az úgynevezett „kognitív technológiákat” már most tovább kell kutatni, többek között a földrajzi helymeghatározáson alapuló megosztás elősegítése révén.
(14)
Ha a spektrumhasználati jogokkal való kereskedés rugalmas használati feltételekkel párosul, az jelentős lendületet adhat a gazdasági növekedésnek. Ennek megfelelően a 2002/21/EK irányelv értelmében azonnali hatállyal értékesíthetővé kell tenni a használati jogokat azon frekvenciasávok esetében, amelyekre vonatkozóan az uniós jog már rugalmas használatot vezetett be. Az érintett frekvenciasávokkal kapcsolatos engedélyeztetési feltételekre és eljárásokra vonatkozó legjobb gyakorlatok megosztása, valamint a spektrumhasználati jogoknak az esetlegesen erőfölényhez vezető felhalmozását vagy az ilyen jogok indokolatlan elmulasztását megakadályozó közös intézkedések megkönnyítenék a tagállamok számára az intézkedések összehangolt bevezetését, és az Unió egészében elősegítenék az említett jogok megszerzését. A 2002/20/EK irányelvnek az elektronikus hírközlő hálózatokkal és az elektronikus hírközlési szolgáltatásokkal kapcsolatos rendelkezéseinek a sérelme nélkül, lehetőség szerint indokolt ösztönözni a közös (vagy megosztott) spektrumhasználatot, vagyis azt, hogy meghatározatlan számú független felhasználó és/vagy berendezés jól meghatározott feltételek mellett egy időben használja a spektrumot ugyanabban a frekvenciatartományban, egy megadott földrajzi területen belül.
(15)
Ahogyan azt az európai digitális menetrend is hangsúlyozza, a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások versenyélénkítő hatásúak, valamint növelik a fogyasztói kínálatot és megkönnyítik a hozzáférést a vidéki vagy más olyan területeken, ahol a vezetékes széles sávú szolgáltatás kiépítése nehézségekbe ütközik vagy nem lenne gazdaságos. A spektrumgazdálkodás ugyanakkor hatással lehet a piaci versenyre azáltal, hogy megváltoztatja a piaci szereplők helyzetét és erőviszonyait például azzal, hogy a meglévő felhasználókat indokolatlan versenyelőnyhöz juttatja. A spektrumhoz való korlátozott hozzáférés, különösen, ha a megfelelő spektrum már szűkössé válik, gátat szabhat az új szolgáltatások vagy alkalmazások piaci belépésének, valamint akadályozhatja az innovációt és a versenyt. Az új spektrumhasználati jogok megszerzése - beleértve a spektrum átruházását vagy haszonbérbe adását, illetve egyéb felhasználói ügyleteket -, valamint a spektrumhasználatra vonatkozó új rugalmas kritériumok bevezetése hatást gyakorolhat a verseny jelenlegi helyzetére. A tagállamoknak ezért megfelelő ex ante vagy ex post szabályozási intézkedésekkel (pl. a meglévő jogok módosításával, a spektrumhasználati jogok bizonyos megszerzési módjainak tilalmával, a spektrumfelhalmozásra és a hatékony spektrumhasználatra vonatkozóan a 2002/21/EK irányelvben említettekhez hasonló feltételek megszabásával, az egyes vállalkozások számára elérhető spektrum mennyiségének korlátozásával, valamint a spektrumhasználati jogok túlzott felhalmozásának megakadályozásával) elejét kell venniük az esetleges versenytorzulásoknak, összhangban a 2002/20/EK irányelvvel, valamint a nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló, 1987. június 25-i 87/372/EGK tanácsi irányelvvel (GSM-irányelv) (8).
(16)
A spektrum jelenlegi felhasználásairól szóló leltár létrehozásának a technológiai tendenciák, valamint a - különösen a 400 MHz és 6 GHz közötti - spektrummal kapcsolatos jövőbeli igények és kereslet elemzésével együtt lehetővé kell tennie azon frekvenciasávok azonosítását, amelyek esetében még fokozni lehet a hatékonyságot, továbbá olyan spektrummegosztási lehetőségek feltárását, amelyek mind a versenyszféra, mind pedig a közszféra számára előnyösek. A spektrum jelenlegi felhasználásairól szóló leltár létrehozási és fenntartási módszerének kellően figyelembe kell vennie az általa a hatóságokra rótt adminisztratív terheket, és e módszer céljául kell kitűzni e terhek minimálisra csökkentését. Ennek következtében a spektrumhasználatra vonatkozó információk Közösségen belüli harmonizált rendelkezésre állásáról szóló, 2007. május 16-i 2007/344/EK bizottsági határozat (9) alapján a tagállamok által a Bizottság rendelkezésére bocsátott információkat a spektrum jelenlegi felhasználásairól szóló leltár létrehozási módszerének kidolgozásakor teljes mértékben figyelembe kell venni.
(17)
Az 1999/5/EK irányelv szerinti harmonizált szabványok létfontosságúak a spektrumhasználat hatékonyságának biztosítása szempontjából, és azoknak figyelembe kell venniük a megosztással kapcsolatban meghatározott jogi feltételeket. A nem rádió-távközlési elektromos és elektronikus berendezésekre és hálózatokra vonatkozó európai szabványokat szintén úgy szükséges kialakítani, hogy a spektrumhasználat zavarása elkerülhető legyen. A vezeték nélküli eszközök és alkalmazások mennyiségének és a sűrűségének ugrásszerű növekedése, továbbá a spektrumhasználat sokfélesége olyan összesített hatással jár, amely kihívást jelent a zavaráskezelés jelenlegi megközelítései számára. Ezért ezeket, valamint a vevőkészülékek jellemzőit és a kifinomultabb zavarvédelmi eljárásokat vizsgálatnak kell alávetni és újra kell értékelni.
(18)
A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy adott esetben az átállási költségekkel kapcsolatos kompenzációs intézkedéseket vezethessenek be.
(19)
Az „európai digitális menetrend” célkitűzéseihez illeszkedve a vezeték nélküli széles sáv jelentős mértékben hozzájárulhatna a gazdaság élénkítéséhez és növekedéséhez, amennyiben megfelelő mennyiségű spektrum lenne elérhető, a spektrumhasználati jogok engedélyezése gyorsan zajlana, és a kereskedés igazodhatna a piac alakulásához. Az európai digitális menetrend célkitűzése az, hogy 2020-ig minden uniós polgár legalább 30 Mbps sebességű széles sávú internet-hozzáféréssel rendelkezzen. Következésképpen a már valamely létező bizottsági határozat tárgyát képező spektrumot a vonatkozó határozatokban foglalt feltételek mellett elérhetővé kell tenni. A piaci kereslet függvényében az engedélyezési eljárást a földfelszíni hírközlési szolgáltatások esetében a 2002/20/EK irányelvnek megfelelően 2012. december 31-ig le kell bonyolítani annak érdekében, hogy mindenki számára biztosított legyen a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatásokhoz való könnyű hozzáférés, különösen a 2008/411/EK (10), a 2008/477/EK (11) és a 2009/766/EK (12) bizottsági határozat által kijelölt frekvenciasávokban. A műholdas széles sávú hozzáférés gyors és megvalósítható megoldást jelenthet a földfelszíni széles sávú szolgáltatások kiegészítésére, valamint az Unió legtávolabbi területei lefedettségének a biztosítására.
(20)
A spektrumhasználat szabályozására vonatkozóan adott esetben rugalmasabb megoldásokat kell bevezetni az innováció és a nagy sebességű széles sávú kapcsolat támogatására, amelyek lehetővé teszik a cégek számára, hogy csökkentsék költségeiket és növeljék versenyképességüket, valamint hogy új interaktív online szolgáltatásokat tudjanak kifejleszteni, például az oktatás, az egészségügy, valamint a közérdekű szolgáltatások terén.
(21)
Az, ha közel 500 millió fő rendelkezne hozzáféréssel nagy sebességű széles sávú hálózathoz Európában - a felhasználók világméretekben is egyedülálló kritikus tömegét alkotva -, elősegítené a belső piac fejlődését, új lehetőségeket nyitva meg valamennyi régió előtt, nagyobb értéket adva minden felhasználónak, és képessé téve az Uniót arra, hogy a világ vezető tudásalapú gazdaságává váljon. A széles sáv gyors kiépítése ezért létfontosságú az európai termelékenység fejlődése és az olyan új és kisvállalkozások megjelenése szempontjából, amelyek vezető szerepet tölthetnek be a különböző ágazatokban, például az egészségügy, a feldolgozó- és a szolgáltatóipar területén.
(22)
A Nemzetközi Távközlési Unió (NTU) 2006-os becslései szerint a Nemzetközi mozgó távközlés-2000 (IMT-2000) és a továbbfejlesztett rendszerek (azaz a 3G és a 4G mobilkommunikáció) fejlesztéséhez szükséges jövőbeli spektrumsávszélesség-igény 2020-ra az 1 280 és 1 720 MHz közötti tartományban lesz a kereskedelmi mobilszolgáltatási iparágban az egyes ITU-régiók, így Európa tekintetében is. Meg kell jegyezni, hogy az alacsonyabb érték (1 280 MHz) néhány ország esetében magasabb a követelményeknél. Más országok esetében pedig a követelmények meghaladják a magasabb értéket (1 720 MHz). Mindkét számadat tartalmazza azokat a spektrumokat, amelyek a Pre-IMT rendszerek, valamint az IMT-2000 és annak továbbfejlesztett változatai céljára már használatban vannak, vagy amely használatát már tervbe vették. A szükséges spektrum - lehetőség szerint globális szinten és harmonizáltan történő - felszabadítása nélkül az új szolgáltatásoknak és a gazdasági növekedésnek a mobilhálózatok kapacitásbeli korlátai gátat fognak szabni.
(23)
A 800 MHz-es frekvenciasáv (790-862 MHz) optimális a nagyobb területet lefedő vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások számára. A 2010/267/EU határozat harmonizált műszaki feltételeiből, valamint az analóg műsorszórás 2012. január 1-jétől való megszüntetését előirányzó, a digitális hozadék elérhetővé válásának az Európai Unióban való elősegítéséről szóló, 2009. október 28-i bizottsági ajánlásból (13) kiindulva, illetve a nemzeti szintű szabályozásban végrehajtott gyors változtatások fényében ezt a frekvenciasávot az Unióban elviekben legkésőbb 2013-tól az elektronikus hírközlési szolgáltatások számára elérhető kell tenni. A technológiai trendek, valamint a spektrummal kapcsolatos jövőbeli igények és kereslet elemzésének függvényében hosszabb távon további spektrum rendelkezésre bocsátása is szóba jöhet. Figyelembe véve, hogy a 800 MHz-es frekvenciasáv kiterjedt földrajzi területekre tudja közvetíteni a jeleket, a felhasználási jogokhoz adott esetben a lefedettségre vonatkozó kötelezettségeket is lehet kapcsolni.
(24)
A vezeték nélküli szélessáv lehetőségeinek kibővülése kulcsfontosságú abból a szempontból, hogy a kulturális ágazat ilyen módon új terjesztési platformokkal látható el, ami előkészíti az ágazat jövőbeli sikeres fejlődését.
(25)
Előfordulhat, hogy a vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, beleértve a rádiós helyi hálózatokat is, kinövik a részükre kiosztott, engedélyeztetés nélkül használható spektrumot. A vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, köztük a rádiós helyi hálózatok számára kiosztott, a 2,4 GHz-es és 5 GHz-es frekvenciatartományban engedélyeztetés nélkül használható spektrum kiterjesztésének szükségességét és megvalósíthatóságát a jelenlegi spektrumhasználatok és a várható spektrumigények kimutatása alapján, az egyéb célú spektrumhasználat függvényében kell értékelni.
(26)
Miközben a műsorszórás a tömeges terjesztés továbbra is leggazdaságosabb platformjaként fontos tartalomterjesztési platform marad, a vezetékes és vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások és az egyéb új szolgáltatások új lehetőségeket kínálnak a kulturális ágazat számára a terjesztési platformjainak diverzifikálására, lekérhető szolgáltatások nyújtására, valamint az adatforgalom jelentős növelésében rejlő gazdasági potenciál kihasználására.
(27)
A többéves program prioritásaira való összpontosítás érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak együtt kell működniük azon célkitűzés támogatásában és megvalósításában, hogy az Unió vezető szerepre tegyen szert a vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások területén, mégpedig azáltal, hogy a költséghatékony frekvenciasávokban elegendő spektrumot szabadít fel az említett szolgáltatások széles körű elérhetőségének biztosítása érdekében.
(28)
Mivel a széles sávú hírközlésnek az Unió egészét érintő fejlesztéséhez, valamint a versenytorzulásnak és a tagállami piacok szétdarabolódásának a megakadályozásához elengedhetetlen az egységes szemlélet és a méretgazdaságosság, az engedélyezési feltételekre és eljárásokra vonatkozó egyes legjobb gyakorlatokat a tagállamoknak összehangolt fellépéssel, a Bizottsággal közösen szükséges meghatározniuk. Ezek a feltételek és eljárások kiterjedhetnek a lefedettségre vonatkozó kötelezettségekre, a spektrumblokkok méretére, a jogok odaítélésének ütemezésére, a virtuális mobilszolgáltatók számára biztosított hozzáférésre, vagy akár a spektrumhasználati jogok érvényességének időtartamára. A hatékony spektrumhasználat növelése és a vezeték nélküli berendezések és szolgáltatások belső piacának fejlődése szempontjából különösen fontos spektrumkereskedelmet szem előtt tartva ezeket a feltételeket és eljárásokat alkalmazni kell a vezeték nélküli hírközlés céljaira kiosztott frekvenciasávokra, valamint az olyan frekvenciasávokra, amelyek tekintetében lehetőség van a spektrumhasználati jogok átruházására vagy haszonbérbe adására.
(29)
További spektrumigény mutatkozhat más ágazatokban is, például a közlekedés (biztonsági, információs és irányítási rendszerek), a kutatás és fejlesztés (K+F), az e-egészségügy, a digitális társadalmi befogadás, illetve szükség esetén a közrend védelme és a katasztrófasegély (PPDR) terén, tekintettel arra, hogy ezen ágazatok a gyors és hatékonyabb szolgáltatás érdekében fokozott mértékben alkalmazzák a kép- és adatátvitelt. A spektrumpolitika és a K+F tevékenységek közötti szinergiák optimalizálásának, valamint az egyes spektrumhasználók közötti rádiós összeférhetőséget elemző vizsgálatok végzésének segítenie kell az innovációt. A kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram (2007-2013) égisze alatt végzett kutatás eredményeinek fényében szükség van továbbá azon projektek spektrumigényének vizsgálatára, amelyek - különösen a kkv-k számára - várhatóan jelentős gazdasági vagy befektetési potenciállal rendelkeznek (pl. kognitív rádiótechnika vagy e-egészségügy). A K+F és a tudományos tevékenységek zavartalansága érdekében megfelelő védelmet kell továbbá biztosítani a káros zavarásokkal szemben.
(30)
Az „Európa 2020” stratégia a gazdaság fenntarthatóságát, energiahatékonyságát és versenyképességét szolgáló környezetvédelmi célkitűzéseket rögzít, többek között meghatározza az energiahatékonyság 20 %-os növelését 2020-ig. Az információs és hírközlési technológiák ágazata kulcsszerepet játszik e célkitűzések teljesítésében, ahogyan azt az európai digitális menetrend is kiemelte. A tervezett fellépések között szerepel az Unió egészére kiterjedő intelligens energiagazdálkodási rendszerek (intelligens energiahálózatok és intelligens mérőrendszerek) üzembe helyezésének felgyorsítása a hírközlési technológiáknak az energiafogyasztás csökkentését célzó alkalmazása révén, valamint a közlekedési ágazat szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése intelligens közlekedési rendszerek és intelligens közlekedésszervezési rendszerek kiépítésével. A spektrumvonatkozású technológiák hatékony használata emellett hozzájárulhat a rádióberendezések energiafogyasztásának csökkentéséhez, és enyhítheti a vidéki és távoli területeket érő környezeti hatásokat.
(31)
A spektrumhasználat engedélyeztetésének unión belüli egységes megközelítésének teljes mértékben figyelembe kell vennie a közegészség elektromágneses mezők elleni védelmét, amely a polgárok számára alapvető fontosságú. A lakosságot érő elektromágneses sugárterhelés (0 Hz-300 GHz) korlátozásáról szóló, 1999. július 12-i 1999/519/EK tanácsi ajánlás (14) értelmében pedig folyamatosan ellenőrizni kell a spektrumhasználat egészségre gyakorolt ionizáló és nem ionizáló hatásait, köztük a különböző frekvenciákon működtetett, egyre több és változatosabb berendezés spektrumhasználatának valós halmozott hatásait.
(32)
A legfőbb közérdekű célkitűzések, mint például az életbiztonság megvalósításához arra van szükség, hogy a tagállamok között a biztonsági szolgálatok és a készenléti szolgálatok együttműködését összehangolt műszaki megoldások garantálják. A biztonsági szolgáltatások és eszközök fejlesztése és szabad mozgása, valamint az innovatív páneurópai vagy műszakilag kölcsönösen átjárható biztonsági és készenléti megoldások fejlesztése érdekében - következetes módon -elegendő spektrumot kell elérhetővé tenni. Különböző vizsgálatok tanulsága szerint az 1 GHz alatti frekvenciatartományban a következő öt-tíz évben további harmonizált spektrumra lesz szükség az Európai Unióban a PPDR-t szolgáló mobil széles sávú szolgáltatások biztosításához.
(33)
A rádióhullámok terjedésének jellegéből, a rádiótechnológián alapuló szolgáltatásokra épülő piacok nemzetközi jellegéből, valamint az országok közötti káros zavarások elkerülése iránti igényből adódóan a spektrumszabályozásnak erőteljes határokon átívelő vagy nemzetközi dimenziói vannak.
(34)
Az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlata szerint, ha egy nemzetközi megállapodás tárgya részben az Unió, részben pedig a tagállamok hatáskörébe tartozik, elengedhetetlen a tagállamok és az uniós intézmények közötti szoros együttműködés biztosítása. Az együttműködésre irányuló ezen kötelezettség - ahogyan azt a kialakult ítélkezési gyakorlat tisztázza - abból az elvből ered, hogy az Uniót és tagállamait nemzetközi szinten egységesen kell képviselni.
(35)
Az Unióval szomszédos országokkal - beleértve a tagjelölt és csatlakozó országokat is - folytatott kétoldalú tárgyalásaik során a tagállamoknak a frekvenciakoordinációval kapcsolatban szintén szükségük lehet támogatásra ahhoz, hogy uniós jog szerinti kötelezettségeiknek ezen a téren eleget tudjanak tenni. A támogatásnak egyben azt is segítenie kell, hogy akár az uniós határokon kívül is elkerülhetők legyenek a káros zavarások, fokozódjon a spektrumhatékonyság és a spektrumhasználat különböző gyakorlatainak közeledése.
(36)
E határozat célkitűzéseinek megvalósításához fontos a spektrumpolitika és a spektrumgazdálkodás uniós szintű összehangolását - akár két vagy több tagállamot közvetlenül érintő ügyekben is - szolgáló jelenlegi intézményi háttér megerősítése, ugyanakkor azonban teljes mértékben figyelembe kell venni a nemzeti hatóságok hatáskörét és szakértelmét is. Ugyanígy létfontosságú a szabványügyi testületek, a kutatóintézetek és a CEPT közötti együttműködés és összehangolás.
(37)
Ezen határozat végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (15) megfelelően kell gyakorolni.
(38)
Mivel ennek a határozatnak a célját, nevezetesen egy többéves rádióspektrum-politika program létrehozását, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés léptéke miatt az az Unió szintjén jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.
(39)
A Bizottságnak be kell számolnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat alapján elért eredményekről és a tervezett jövőbeli intézkedésekről.
(40)
A javaslat kidolgozásakor a Bizottság messzemenőkig figyelembe vette a 2002/622/EK bizottsági határozat (16) által létrehozott rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport véleményét,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Célkitűzés és hatály
(1) Ez a határozat létrehoz egy többéves rádióspektrum-politikai programot, amelynek feladata a spektrumhasználat stratégiai tervezése és összehangolása a belső piac működésének biztosítása érdekében a spektrumhasználattal járó uniós szakpolitikai területeken, ideértve az elektronikus hírközlést, a kutatást, a technológiafejlesztést és az űrkutatást, valamint a közlekedés-, az energia- és az audiovizuális politikákat.
Ez a határozat nem érinti elegendő spektrum elérhetőségét más uniós szakpolitikai területek, pl. a polgári védelem és a katasztrófasegély, valamint a közös biztonság- és védelempolitika céljaira.
(2) A határozat nem sérti a meglévő uniós jogot, különösen az 1999/5/EK, a 2002/20/EK és a 2002/21/EK irányelvet, és - ezen határozat 6. cikkére is figyelemmel - a 676/2002/EK határozatot, valamint az uniós joggal összhangban hozott nemzeti szintű intézkedéseket.
(3) Ez a határozat nem sérti az uniós jognak teljes mértékben megfelelően elfogadott, közérdekű célok elérésére irányuló, különösen a tartalomszabályozással és az audiovizuális politikával kapcsolatos nemzeti szintű intézkedéseket.
Ez a határozat nem sérti a tagállamok jogát ahhoz, hogy spektrumukat a közrend és a közbiztonság céljaira, illetve védelmi célokra szervezzék és használják fel. Amennyiben ez a határozat vagy az annak alapján a 6. cikkben meghatározott frekvenciasávok tekintetében elfogadott intézkedések olyan spektrumot érintenek, amelyet valamely tagállam kizárólag és közvetlenül közbiztonsági vagy védelmi céljaira használ, a tagállam a szükséges mértékben mindaddig folytathatja az érintett frekvenciasáv közbiztonsági vagy védelmi célokra történő használatát, amíg fokozatosan használaton kívül nem helyezik az ezen határozat vagy az annak alapján elfogadott intézkedés hatálybalépésének időpontjában az adott sávban létező rendszereket. Az érintett tagállam a döntéséről megfelelően értesíti a Bizottságot.
2. cikk
Általános szabályozási elvek
(1) A tagállamok átlátható módon együttműködnek egymással és a Bizottsággal annak biztosítása érdekében, hogy az alábbi általános szabályozási elvek az Unió egészében következetesen érvényre jussanak:
a)
a legmegfelelőbb és a lehető legkisebb terhet jelentő engedélyezési rendszer alkalmazása oly módon, hogy a spektrumhasználat a lehető legrugalmasabb és leghatékonyabb legyen. Egy ilyen engedélyezési rendszernek tárgyilagos, átlátható, megkülönböztetésmentes és arányos kritériumokon kell alapulnia;
b)
a belső piac fejlődésének előmozdítása a jövőbeli Unió-szerte elérhető digitális szolgáltatások elterjedésének elősegítése és a tényleges verseny ösztönzése révén;
c)
a verseny és az innováció előmozdítása annak figyelembevételével, hogy el kell kerülni a káros zavarást, és biztosítani kell a szolgáltatás műszaki minőségét a széles sávú szolgáltatások elérhetőségének megkönnyítése és a megnövekedett vezeték nélküli adatforgalomra való hatékony reagálás érdekében;
d)
a spektrumhasználat műszaki feltételeinek meghatározása során a vonatkozó uniós jog teljes mértékű figyelembevétele, beleértve a lakosságot érő elektromágneses sugárterhelés korlátozásáról szóló jogszabályt is;
e)
amennyire lehetséges, a technológia- és szolgáltatássemlegesség előmozdítása a spektrumhasználati jogok tekintetében.
(2) Az elektronikus hírközlésre vonatkozóan - az e cikk (1) bekezdésében meghatározott általános szabályozási elveken túl - a 2002/21/EK irányelv 8a., 9., 9a. és 9b. cikkével és a 676/2002/EK határozattal összhangban az alábbi egyedi elvek alkalmazandók:
a)
technológia- és szolgáltatássemlegesség alkalmazása az elektronikus hírközlési hálózatokhoz és szolgáltatásokhoz kapcsolódó spektrumhasználati jogok, valamint az egyedi rádiófrekvencia-használati jogok átruházása vagy haszonbérbe adása tekintetében;
b)
a rádiófrekvencia-használat harmonizációjának előmozdítása az Unió egészében, összhangban a rádiófrekvenciák eredményes és hatékony használata biztosításának szükségességével;
c)
a megnövekedett vezeték nélküli adatforgalom és széles sávú szolgáltatások elősegítése, különösen a rugalmasság előmozdítása, valamint az innováció ösztönzése révén, figyelembe véve azt, hogy el kell kerülni a káros zavarást, és biztosítani kell a szolgáltatás műszaki minőségét.
3. cikk
Szakpolitikai célkitűzések
Ezen határozat kiemelt területeire összpontosítandó a tagállamok és a Bizottság együttműködnek a következő szakpolitikai célkitűzések támogatása és teljesítése érdekében:
a)
a hatékony spektrumgazdálkodás és -használat ösztönzése a frekvenciahasználat iránti fokozódó kereslet legmegfelelőbb kielégítése érdekében, a spektrum jelentős társadalmi, kulturális és gazdasági értékének megfelelően;
b)
törekvés elegendő és megfelelő spektrum időben történő kiosztására az uniós szakpolitikai célkitűzések támogatása, és a vezeték nélküli adatforgalom iránti fokozódó kereslet legmegfelelőbb kielégítése érdekében, ezáltal lehetővé téve a kereskedelmi szolgáltatások és a kormányzati szolgálatok fejlődését, és egyszersmind figyelembe véve fontos közérdekű célkitűzéseket, például a kulturális sokszínűséget és a médiapluralizmust; ebből a célból a 9. cikknek megfelelően létrehozott leltár alapján, mindent meg kell tenni legalább 1 200 MHz alkalmas spektrum legkésőbb 2015-ig történő azonosítása érdekében. Ez az adat a már használatban lévő spektrumokat is tartalmazza;
c)
a digitális szakadék áthidalása és az európai digitális menetrend célkitűzéseihez való hozzájárulás, ösztönözve azt, hogy 2020-ra valamennyi uniós polgár hozzáférhessen legalább 30 Mbps sebességű szélessávhoz, és lehetővé téve az Unió számára azt, hogy a lehető legnagyobb széles sávú sebességgel és kapacitással rendelkezhessen;
d)
annak lehetővé tétele, hogy az Unió az élre kerülhessen a vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési szolgáltatások területén, az említett szolgáltatások széles körben való elérhetőségének biztosításához szükséges elegendő spektrumnak a költséghatékony frekvenciasávokban való felszabadításával;
e)
megnövelt mobil széles sávú kapacitások révén lehetőségek teremtése mind a versenyszféra, mind a közszféra számára;
f)
az innováció és a beruházás előmozdítása a spektrumhasználat nagyobb fokú rugalmassága, a felvázolt technológiai megoldások közötti technológia- és szolgáltatássemlegesség elvének Unió-szerte történő következetes alkalmazása, valamint a szabályozás megfelelő kiszámíthatósága révén, többek között az elektronikus hírközlésre vonatkozó keretszabályozás alapján, a harmonizált spektrum új, fejlettebb technológiák előtti megnyitásával, valamint a spektrumhasználati jogokkal való kereskedés lehetőségével, lehetővé téve a jövőbeli, Unió-szerte rendelkezésre álló digitális szolgáltatások kidolgozását;
g)
a spektrumhoz való hozzáférés megkönnyítése a 2002/20/EK irányelv 5. cikke szerinti, elektronikus hírközlésre vonatkozó általános felhatalmazásból adódó előnyök kiaknázása révén;
h)
az infrastruktúra passzív megosztásának ösztönzése a 2002/21/EK irányelv 12. cikkében előirányzott módon, amennyiben az arányos és megkülönböztetéstől mentes lenne;
i)
a tényleges verseny fenntartása és kibontakoztatása különösen az elektronikus hírközlési szolgáltatások terén azáltal, hogy ex ante intézkedésekkel vagy ex post korrekcióval annak elkerülésére törekednek, hogy egyes vállalkozások a versenyt jelentősen károsítva túlzott mértékben rádiófrekvencia-használati jogokat halmozzanak fel;
j)
a belső piac töredezettségének csökkentése és a belső piacban rejlő potenciál teljes kiaknázása a gazdasági növekedés és az uniós szintű méretgazdaságosság előmozdítása érdekében, a spektrum használatára és elérhetőségére vonatkozó műszaki feltételek fokozott egyeztetése és harmonizációja révén;
k)
egyéb rádió- vagy nem rádióberendezések által gyakorolt káros zavarás elkerülése, többek között a hatékony spektrumhasználatot elősegítő szabványok kifejlesztésének megkönnyítése és a vevőkészülék zavarással szembeni ellenálló képességének növelése révén, különös figyelmet fordítva a rádióberendezések és alkalmazások mennyiségi növekedéséből és sűrűbb előfordulásából adódó összeadódó hatásra;
l)
az új fogyasztói termékek és technológiák hozzáférhetőségének előmozdítása a digitális technológiára való átállás fogyasztók általi elfogadásának és a digitális hozadék hatékony felhasználásának biztosítása érdekében;
m)
az Unió szénlábnyomának csökkentése a vezeték nélküli hírközlő hálózatok és berendezések műszaki hatékonyságának és energiahatékonyságának fokozása révén.
4. cikk
Nagyobb fokú hatékonyság és rugalmasság
(1) A tagállamok a Bizottsággal együttműködve - adott esetben - ösztönzik a közös, valamint megosztott spektrumhasználatot.
A tagállamok ösztönzik továbbá a jelenlegi és új technológiák fejlesztését például a kognitív rádiótechnikában, ideértve a „fehér foltokat” igénybe vevő technológiákat is.
(2) A tagállamok és a Bizottság együttműködnek a spektrumhasználat rugalmasságának növelése, valamint az innováció és a beruházás előmozdítása érdekében, lehetővé téve az új technológiák használatát és a spektrumhasználati jogok átruházását vagy haszonbérbe adását.
(3) A tagállamok és a Bizottság együttműködnek a rádióberendezésekre és a távközlő végberendezésekre, valamint az elektromos és elektronikus berendezésekre és hálózatokra vonatkozó szabványok kidolgozásának és harmonizálásának ösztönzése érdekében, adott esetben a Bizottság a vonatkozó szabványtestületekhez intézett szabványosítási felkérése alapján. Kiemelt figyelmet fordítanak azokra a szabványokra, amelyek a fogyatékossággal élők által használandó berendezésekre vonatkoznak.
(4) A tagállamok ösztönzik az új technológiákkal - például a kognitív technológiákkal és a földrajzi helymeghatározásra vonatkozó adatbázisokkal - kapcsolatos K+F tevékenységeket.
(5) A tagállamok adott esetben olyan kiválasztási kritériumokat és spektrumhasználati jogok biztosítására vonatkozó eljárásokat léptetnek életbe, amelyek ösztönzik a versenyt, a beruházást és a spektrum mint közvagyon hatékony használatát, valamint az új és meglévő szolgáltatások és berendezések összeférhetőségét. A tagállamok ösztönzik a hálózatok, berendezések és alkalmazások folyamatos hatékony spektrumhasználatát.
(6) Amennyiben az a spektrumhasználati jogok hatékony gyakorlásának biztosításához és a spektrumfelhalmozás elkerüléséhez szükséges, a tagállamok mérlegelhetik megfelelő intézkedések meghozatalát, mint például pénzbírságok, ösztönző díjakkal kapcsolatos eszközök alkalmazását vagy jogok visszavonását. Az ilyen intézkedéseket átlátható, megkülönböztetéstől mentes és arányos módon kell megalkotni és alkalmazni.
(7) Az elektronikus hírközlési szolgáltatások vonatkozásában a tagállamok - összhangban a 2002/20/EK irányelvvel - 2013. január 1-jéig a széles sávú szolgáltatások fejlesztésére alkalmas kiosztási és engedélyezési intézkedéseket fogadnak el abból a célból, hogy a lehető legmagasabb kapacitást és széles sávú sebességeket érjék el.
(8) Az elektronikus hírközlési szolgáltatások számára kiosztott és a 2002/21/EK irányelv 9b. cikkének megfelelően minden tagállamban értékesíthetővé tett harmonizált spektrumra vonatkozó kiválasztási kritériumok és eljárások különbségeiből adódóan lehetséges belső piaci töredezettség elkerülése érdekében a Bizottság - a tagállamokkal együttműködve és a szubszidiaritás elvével összhangban - elősegíti az engedélyeztetési feltételekre és eljárásokra vonatkozó legjobb gyakorlatok meghatározását és megosztását, valamint ösztönzi az érintett spektrumra vonatkozó információk megosztását a technológia- és szolgáltatássemlegesség elvének megfelelően Unió-szerte megvalósuló egységesség növelése érdekében.
5. cikk
Verseny
(1) A tagállamok a 2002/20/EK és a 2002/21/EK irányelvnek megfelelően előmozdítják a tényleges versenyt és elkerülik a verseny torzulásait az elektronikus hírközlési szolgáltatások belső piacán.
Figyelembe veszik továbbá a versennyel kapcsolatos kérdéseket, amikor magánkézben lévő elektronikus hírközlési hálózatok felhasználói részére spektrumhasználati jogokat biztosítanak.
(2) Az (1) bekezdés első albekezdésének alkalmazásában, a versenyszabályok alkalmazásának, valamint a 2002/21/EK irányelv 9. cikkének (4) bekezdése szerinti közérdekű célok elérése érdekében hozott tagállami intézkedéseknek a sérelme nélkül a tagállamok - többek között - olyan intézkedéseket fogadhatnak el, amelyek:
a)
korlátozzák annak a spektrumnak a mennyiségét, amelyre valamely vállalkozásnak használati jogokat adnak, illetve bizonyos frekvenciasávok vagy hasonló jellemzőkkel bíró bizonyos frekvenciasáv-csoportok, például az elektronikus hírközlési szolgáltatások számára kiosztott 1 GHz alatti frekvenciasávok tekintetében a használati jogokat különböző feltételekhez, például nagykereskedelmi hozzáférés, országos vagy regionális roaming biztosításához kötik. Az ilyen kiegészítő feltételeket csak az illetékes nemzeti hatóságok szabhatják ki;
b)
amennyiben a nemzeti piac helyzete alapján ez indokolt, valamely frekvenciasáv vagy frekvenciasáv-csoport egy részét fenntartják az újonnan belépők számára;
c)
egyes frekvenciasávokban elutasítják vagy feltételekhez kötik újabb spektrumhasználati jogok biztosítását vagy új spektrumhasználati módok engedélyezését annak érdekében, hogy elkerüljék a használati jogok odaítéléséből, átruházásából vagy halmozásából adódó versenytorzulást;
d)
megtiltják vagy feltételekhez kötik a spektrumhasználati jogok nemzeti vagy uniós összefonódás-ellenőrzés alól mentes átruházását, ha az ilyen átruházás a versenyt várhatóan jelentős mértékben károsítja;
e)
a 2002/20/EK irányelvnek megfelelően módosítják a már meglévő jogokat, amennyiben ez a rádiófrekvencia-használati jogok bármely átruházásából vagy halmozásából adódó versenytorzulás ex post korrekciójához szükséges.
(3) Amennyiben a tagállamok az e cikk (2) bekezdésében említett intézkedések bármelyikének elfogadása mellett döntenek, a spektrumhasználati jogokra vonatkozó ilyen feltételek meghatározására vagy módosítására alkalmazandó, a 2002/20/EK irányelvben meghatározott eljárásokat követik.
(4) A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó engedélyezési és kiválasztási eljárások ösztönözzék a tényleges versenyt az uniós polgárok, fogyasztók és vállalkozások javára.
6. cikk
A vezeték nélküli széles sávú hírközlés spektrumigénye
(1) A tagállamok a Bizottsággal együttműködve minden szükséges lépést megtesznek annak érdekében, hogy az Unión belül megfelelő lefedettséget nyújtó és megfelelő kapacitású spektrum legyen elérhető annak lehetővé tétele érdekében, hogy az Unió a világ legnagyobb széles sávú sebességével rendelkezzen, ezáltal lehetővé téve, hogy a vezeték nélküli alkalmazások és Európának az új szolgáltatások területén érvényesülő vezető szerepe hatékonyan hozzájáruljon a gazdasági növekedéshez, valamint azon célkitűzés eléréséhez, hogy 2020-ra valamennyi polgár legalább 30 Mbps sebességű széles sávú hozzáféréssel rendelkezzen.
(2) A tagállamok annak érdekében, hogy előmozdítsák a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások szélesebb körű elérhetőségét az uniós polgárok és fogyasztók javára, a 2008/411/EK (3,4-3,8 GHz), a 2008/477/EK (2,5-2,69 GHz) és a 2009/766/EK (900-1 800 MHz) határozat hatálya alá tartozó frekvenciasávokat elérhetővé teszik az említett határozatokban leírt feltételek szerint. A tagállamok a piaci kereslet függvényében - a már működésben lévő szolgáltatások sérelme nélkül és olyan feltételek mellett, amelyek lehetővé teszik a fogyasztók számára a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatásokhoz való könnyű hozzáférést - 2012. december 31-ig lefolytatják az engedélyezési eljárást.
(3) A tagállamok a saját spektrumhozadékuk létrehozása érdekében - a szolgáltatás- és technológiasemlegesség elvével összhangban - támogatják az elektronikus hírközlési szolgáltatók által végzett olyan fejlesztéseket, amelyek célja a legújabb, leghatékonyabb technológia bevezetése.
(4) A tagállamok 2013. január 1-jéig lefolytatják az engedélyezési eljárást annak érdekében, hogy az elektronikus hírközlési szolgáltatások számára lehetővé tegyék a 800 MHz-es frekvenciasáv használatát. Azon tagállamok esetében, ahol rendkívüli nemzeti vagy helyi körülmények vagy határokon átnyúló frekvenciakoordinációs problémák akadályoznák az említett frekvenciasáv elérhetőségét, a Bizottság az érintett tagállam megfelelően megalapozott kérelme alapján 2015. december 31-ig egyedi eltérést biztosít.
Amennyiben egy tagállam egy vagy több országot - köztük a tagjelölt vagy csatlakozó országokat is - érintő, határokon átnyúló, igazoltan fennálló frekvenciakoordinációs problémái 2015. december 31-e után is fennállnak és megakadályozzák a 800 MHz-es frekvenciasáv elérhetőségét, a Bizottság éves alapon kivételes eltérést biztosít mindaddig, amíg ezeket a problémákat meg nem oldják.
Azok a tagállamok, amelyek számára az első és második albekezdésben említett eltérést biztosították, gondoskodnak arról, hogy a 800 MHz-es frekvenciasáv használata ne akadályozza meg ennek a frekvenciasávnak a műsorszórástól eltérő elektronikus hírközlési szolgáltatások számára történő elérhetőségét a szomszédos tagállamokban.
Ez a bekezdés alkalmazandó a Ciprusi Köztársaságban fennálló spektrumkoordinációs problémákra is, amelyek abból adódnak, hogy a ciprusi kormány akadályoztatva van abban, hogy tényleges ellenőrzést gyakoroljon a fennhatósága alá tartozó terület egy részén.
(5) A tagállamok a Bizottsággal együttműködve folyamatosan nyomon követik a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatásokra vonatkozó kapacitásigényeket. A 9. cikk (4) bekezdésében említett elemzés eredményei alapján a Bizottság 2015. január 1-jéig az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött jelentésben értékeli, hogy szükséges-e intézkedéseket hozni további frekvenciasávok harmonizálására.
A tagállamok - adott esetben és az uniós joggal összhangban - biztosíthatják, hogy az átállás vagy a spektrumhasználat újrakiosztásának közvetlen költségét a nemzeti joggal összhangban megfelelően kompenzálják.
(6) A tagállamok a Bizottsággal együttműködve adott esetben ösztönzik a 800 MHz-es sávot használó széles sávú szolgáltatásokhoz történő hozzáférést a távoli és ritkán lakott területeken. A tagállamok ennek során megvizsgálják a lehetséges lépéseket - és adott esetben műszaki és szabályozási intézkedéseket hoznak - annak biztosítására, hogy a 800 MHz-es frekvenciasáv felszabadítása ne érintse hátrányosan a PMSE-alkalmazások (műsorgyártás és különleges események) felhasználóit.
(7) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve értékeli a vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, köztük a rádiós helyi hálózatok számára kiosztott, engedélyeztetés nélkül használható spektrum kiterjesztésének szükségességét és megvalósíthatóságát.
(8) A tagállamok lehetővé teszik a spektrumhasználati jogok átruházását vagy haszonbérbe adását a 790-862 MHz, a 880-915 MHz, a 925-960 MHz, az 1 710-1 785 MHz, az 1 805-1 880 MHz, az 1 900-1 980 MHz, a 2 010-2 025 MHz, a 2 110-2 170 MHz, a 2,5-2,69 GHz és a 3,4-3,8 GHz harmonizált frekvenciasávban.
(9) Annak biztosítása érdekében, hogy - különösen a távoli és ritkán lakott területeken - valamennyi polgár hozzáférhessen a fejlett digitális szolgáltatásokhoz, ideértve a széles sávot is, a tagállamok és a Bizottság megvizsgálhatják, hogy elegendő spektrum érhető-e el internet-hozzáférést lehetővé tevő széles sávú műholdas szolgáltatások nyújtásához.
(10) A tagállamok a Bizottsággal együttműködve megvizsgálják a pikocellák és femtocellák elérhetősége és használata elterjesztésének lehetőségét. Teljes mértékben figyelembe veszik az ezekben a celluláris bázisállomásokban, valamint a megosztott és engedélyeztetés nélküli spektrumhasználatban rejlő lehetőségeket arra, hogy azok a vezeték nélküli mesh hálózatok alapjául szolgáljanak, amelyeknek kulcsfontosságú szerepük lehet a digitális szakadék áthidalásában.
7. cikk
A vezeték nélküli hírközléssel kapcsolatos egyéb szakpolitikák spektrumigénye
Az innovatív audiovizuális média és az uniós polgároknak kínált más szolgáltatások további fejlődésének támogatása érdekében - figyelemmel az egységes digitális piac gazdasági és társadalmi előnyeire - a tagállamok a Bizottsággal együttműködve törekednek arra, hogy - megalapozott igény esetén - biztosítsák az ilyen szolgáltatások műholdas és földfelszíni nyújtásához szükséges elegendő spektrum elérhetőségét.
8. cikk
Egyéb uniós szakpolitikai területek spektrumigénye
(1) A tagállamok és a Bizottság biztosítják a spektrum elérhetőségét és gondoskodik a Föld légkörének és felszínének megfigyeléséhez szükséges rádiófrekvenciák védelméről, lehetővé téve ezzel az űrtechnológiai alkalmazások kiaknázását és fejlesztését és a közlekedési rendszerek javítását, különös tekintettel a Galileo program keretében létrehozott polgári globális navigációs műholdrendszerre (17), az európai Föld-megfigyelési programra (GMES) (18), valamint az intelligens közlekedésbiztonsági és közlekedésszervezési rendszerekre.
(2) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve vizsgálatokat végez a spektrumhasználat energiafogyasztásának csökkentése tárgyában egy alacsony szén-dioxid-kibocsátásra irányuló szakpolitikához való hozzájárulás érdekében, és megfontolja a spektrum elérhetővé tételét olyan vezeték nélküli technológiák számára, amelyek alkalmasak arra, hogy javítsák az energiamegtakarítást és más elosztóhálózatok, például a vízhálózatok hatékonyságát, ideértve az intelligens energiahálózatokat és mérőrendszereket.
(3) A Bizottság a tagállamokkal együttműködve annak biztosítására törekszik, hogy harmonizált feltételek mellett elegendő spektrum váljon elérhetővé a biztonsági szolgáltatások fejlesztésének támogatásához és a kapcsolódó eszközök szabad forgalmához, valamint a közbiztonságot, közrendet, polgári védelmet és katasztrófasegélyt szolgáló, műszakilag kölcsönösen átjárható, innovatív megoldások kifejlesztéséhez.
(4) A tagállamok és a Bizottság a tudományos és a kutatói közösséggel szorosan együttműködve kijelölnek bizonyos kutatási és fejlesztési kezdeményezéseket és innovatív alkalmazásokat, amelyeknek jelentős társadalmi-gazdasági hatásuk és/vagy befektetési potenciáljuk lehet, és figyelembe veszik az ilyen alkalmazások spektrumigényét, valamint szükség esetén megfontolják azt, hogy harmonizált műszaki feltételek mellett és a lehető legkisebb adminisztrációs teherrel elegendő spektrumot osszanak ki az ilyen alkalmazások számára.
(5) A tagállamok a Bizottsággal együttműködve arra törekednek, hogy - a belső piaci integráció és a kultúrához való hozzáférés javítására vonatkozó uniós célkitűzésekkel összhangban - biztosítsák a PMSE-alkalmazások számára szükséges frekvenciasávokat.
(6) A tagállamok és a Bizottság törekednek annak biztosítására, hogy legyen elérhető spektrum a rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) és más, a „tárgyak internete” (IOT) céljait szolgáló vezeték nélküli kommunikációs technológiák számára, és egymással együttműködve ösztönzik a szabványok kidolgozását és a tagállamokon átívelő IOT-kommunikáció számára történő spektrumkiosztás harmonizálását.
9. cikk
Leltár
(1) Ez a határozat létrehozza a spektrum jelenlegi (mind kereskedelmi, mind kormányzati célú) felhasználásainak leltárát.
A leltár a következő célokat szolgálja:
a)
azon frekvenciasávok azonosításának lehetővé tétele, ahol a jelenlegi spektrumhasználat hatékonyságát javítani lehet;
b)
azon frekvenciasávok azonosításának segítése, amelyek alkalmasak lehetnek újrakiosztásra, illetve megosztott spektrumhasználatra az e határozatban foglalt uniós szakpolitikák támogatása érdekében, figyelembe véve ugyanakkor a - többek között a fogyasztók és az üzemeltetők szükségleteitől függő - jövőbeli spektrumigényeket és azok kielégítésének lehetőségét;
c)
a spektrumhasználat különböző típusai elemzésének segítése, mind a versenyszféra, mind a közszféra felhasználói tekintetében;
d)
azon frekvenciasávok azonosításának segítése, amelyek kiosztásra vagy újrakiosztásra kerülhetnek a hatékonyabb felhasználásuk érdekében, az innováció előmozdítása és a belső piaci verseny fokozása, a spektrummegosztás új módjainak feltárása - mind a versenyszféra, mind a közszféra felhasználói javára -, figyelembe véve az ilyen sávok és a szomszédos sávok kiosztásának vagy újrakiosztásának a jelenlegi felhasználókra gyakorolt lehetséges pozitív és negatív hatását.
(2) Az e cikk (1) bekezdésének egységes alkalmazása céljából a Bizottság - a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport véleményének maximális figyelembevételével - 2013. július 1-jéig végrehajtási jogi aktusokat fogad el:
a)
a spektrum jelenlegi felhasználásaira vonatkozó adatoknak a tagállamok általi gyűjtésére és a Bizottság részére történő átadására vonatkozó gyakorlati eljárások és egységes formátumok kidolgozása céljából, tiszteletben tartva a 676/2002/EK határozat 8. cikke szerinti üzleti titoktartást és a tagállamoknak a bizalmas információk visszatartásához fűződő jogát, valamint figyelembe véve azt a célkitűzést, hogy az egyéb uniós jog alapján a tagállamokra nehezedő adminisztratív terhek és már meglévő kötelezettségek - különösen a konkrét információk nyújtására vonatkozó kötelezettségek - a lehető legkisebbre csökkenjenek;
b)
az ezen határozat által lefedett uniós szakpolitikai területeken a technológiai trendek, valamint a spektrummal kapcsolatos jövőbeli igények és kereslet elemzése módszertanának kidolgozása céljából, különösen a 400 MHz-6 GHz frekvenciatartományban működtethető szolgáltatások tekintetében, a kialakulóban lévő és esetlegesen jelentőséggel bíró spektrumhasználatok azonosítása érdekében.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 13. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.
(3) A Bizottság kezeli az (1) bekezdésben említett leltárt a (2) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusokkal összhangban.
(4) A Bizottság a technológiai trendeket, valamint a spektrummal kapcsolatos jövőbeli igényeket és keresletet a (2) bekezdés b) pontjában említett végrehajtási jogi aktusokkal összhangban elemzi. A Bizottság az elemzés eredményeiről jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére.
10. cikk
Nemzetközi tárgyalások
(1) A spektrumügyekre vonatkozó nemzetközi tárgyalások során a következő elveket kell alkalmazni:
a)
ha a nemzetközi tárgyalások tárgya uniós hatáskörbe tartozik, az Unió álláspontját az uniós joggal összhangban kell kialakítani;
b)
ha a nemzetközi tárgyalások tárgya részben uniós hatáskörbe, részben a tagállamok hatáskörébe tartozik, az Unió és a tagállamok arra törekednek, hogy a lojális együttműködés elve követelményeinek megfelelően közös álláspontot alakítsanak ki.
Az első albekezdés b) pontjának alkalmazásában az Unió és a tagállamok az Unió és a tagállamok nemzetközi szintű képviseletének egységessége elve alapján együttműködnek.
(2) Az Unió kérelemre jogi, politikai és műszaki támogatást nyújt a tagállamok részére az Unióval szomszédos országokkal - beleértve a tagjelölt és csatlakozó országokat is - fennálló spektrumkoordinációs problémák megoldásához oly módon, hogy az érintett tagállamok teljesíteni tudják az uniós jog szerinti kötelezettségeiket. E segítségnyújtás során az Unió minden rendelkezésére álló jogi és politikai eszközt felhasznál az uniós szakpolitikák végrehajtásának előmozdítására.
Az uniós spektrumpolitikai célkitűzések védelme érdekében az Unió harmadik országok spektrumgazdálkodási erőfeszítéseit is támogatja, ha azok megfelelnek a vonatkozó uniós követelményeknek.
(3) A tagállamokat harmadik országokkal folytatott két- vagy többoldalú tárgyalásaik során az uniós jog szerinti kötelezettségeik kötik. Amennyiben a tagállamok a spektrumot illetően megállapodás aláírásával vagy egyéb jóváhagyás formájában nemzetközi kötelezettségek teljesítését vállalják, aláíráskor vagy a jóváhagyás egyéb érvényesítésekor kötelesek együttes nyilatkozatot tenni, amely kimondja, hogy a kérdéses nemzetközi megállapodásban vállalt kötelezettségeket az Európai Unióról szóló szerződésből és az Európai Unió működéséről szóló szerződésből eredő kötelezettségeikkel összhangban hajtják végre.
11. cikk
Intézményközi együttműködés
(1) A Bizottság és a tagállamok együttműködnek annak érdekében, hogy fejlődjön a jelenlegi intézményi környezet, a spektrumgazdálkodás uniós szinten összehangoltabbá váljon azokban az ügyekben is, amelyek közvetlenül két vagy több tagállamot érintenek, azzal a céllal, hogy kiteljesedjen a belső piac, és a spektrumpolitikával kapcsolatos uniós célkitűzések maradéktalanul teljesüljenek.
(2) A Bizottság és a tagállamok ösztönzik a szabványtestületeket, a CEPT-et, a Bizottság Közös Kutatóközpontját és minden más érintett felet, hogy a hatékony spektrumhasználat elősegítése érdekében bármilyen műszaki kérdésben szorosan működjenek együtt egymással. Ehhez a belső piacot javító, összehangolt kapcsolatot tartanak fenn a spektrumgazdálkodás és a szabványosítás között.
12. cikk
Nyilvános konzultáció
A Bizottság a megfelelő időben és alkalommal nyilvános konzultációkat tart, amelyek során összegyűjti az összes érdekelt fél észrevételeit és a szélesebb nyilvánosság által megfogalmazott véleményeket az Unión belüli spektrumhasználattal kapcsolatban.
13. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot a 676/2002/EK határozattal létrehozott rádióspektrum-bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.
14. cikk
A politikai irányvonalaknak és célkitűzéseknek való megfelelés
A tagállamok - amennyiben ez a határozat másképp nem rendelkezik - legkésőbb 2015. július 1-jétől alkalmazzák az e határozatban meghatározott politikai irányvonalakat és célkitűzéseket.
15. cikk
Jelentéstétel és felülvizsgálat
A Bizottság 2014. április 10-ig jelentésben tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az ezen határozat értelmében kidolgozott tevékenységekről és elfogadott intézkedésekről.
A tagállamok az ezen határozat alkalmazásának felülvizsgálatához szükséges valamennyi információt a Bizottság rendelkezésére bocsátják.
A Bizottság 2015. december 31-ig felülvizsgálja ezen határozat alkalmazását.
16. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
17. cikk
Címzettek
E határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2012. március 14-én.