РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1105/2010 НА СЪВЕТА
от 29 ноември 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Китайската народна република, и за прекратяване на процедурата по отношение вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 478/2010 (2) (наричан по-нататък „временният регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (наричани по-нататък „ПВЗ“) с произход от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“). Не бяха наложени временни мерки по отношение на вноса на ПВЗ с произход от Република Корея (наричана по-нататък „Корея“) и Тайван.
(2)
Процедурата започна след подадена на 27 юли 2009 г. от CIRFS - Международен комитет за изкуствена коприна и синтетични влакна (наричан по-нататък „жалбоподателят“) - жалба от името на производителите на ПВЗ, които съставляват значителен дял - в конкретния случай над 60 % - от цялото производство на ПВЗ в Съюза.
(3)
Както беше посочено в съображение 15 от временния регламент, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, свързани с оценката на вредата, обхвана периода от януари 2005 г. до края на разследвания период (наричан по-нататък „разглежданият период“).
1.2. Последваща процедура
(4)
След разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които бе взето решението за налагане на временни антидъмпингови мерки (наричано по-нататък „временното разгласяване“), няколко заинтересовани страни предоставиха в писмен вид своите становища относно временните констатации. На страните, които поискаха това, бе предоставена възможност да бъдат изслушани. Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима за окончателните си констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и в случаите, в които това бе целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(5)
По отношение на въпроса за интереса на Съюза бяха проведени допълнителни проверки на място при следните дружества:
Ползватели в Съюза
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Една от заинтересованите страни поиска изслушване и намесата на служителя по изслушванията. Искането беше направено след временното разгласяване. Беше предоставена възможност за изслушване в присъствието на служителя по изслушванията.
(7)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които се възнамеряваше да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ПВЗ с произход от КНР и окончателното събиране на обезпечените чрез временно мито суми („окончателно разгласяване“). На страните беше предоставен и срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване.
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(8)
Разглежданият продукт е ПВЗ (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, с произход от КНР, Корея и Тайван (наричани по-нататък „разглежданият продукт“), понастоящем класирани в код по КН 5402 20 00.
(9)
След временното разгласяване една от страните заяви, че Комисията не е отчела разликите между преждите, използвани за производството на гуми - т.нар. прежди с висок коефициент на ниско свиване („High Modulus Low Shrinkage“ или „HMLS“), и другите видове прежди, тъй като при първия вид са необходими продължителни и скъпи технически изпитвания, преди да бъдат получени одобрения за наложените от купувачите спецификации за преждите HMLS. Освен това същата страна заяви, че не е било ясно кои фактори са били взети предвид при временното определяне на наличието само на един продукт. Друга страна заяви, че преждите HMLS и другите видове прежди имат различни структури на себестойността.
(10)
В отговор на тези твърдения следва да бъде отбелязано, че разглежданият продукт има редица приложения, като подсилване на гуми, производство на широки тъкани, предпазни колани, въздушни възглавници, въжета, мрежи и някои промишлени приложения. Следователно е налице голям брой различни приложения и поради това съществуват и много различни видове и спецификации.
(11)
Основните критерии, за да се определи, че преждите HMLS и другите видове прежди представляват един и същ продукт, бяха основните физически, технически и химически характеристики. Действително, както беше обяснено в съображение 19 на временния регламент, при разследването бе установено, че, въпреки че преждите HMLS притежават някои отличителни характеристики в сравнение с другите видове ПВЗ (например еластичност, свиваемост, якост на опън и износоустойчивост), се счита, че всички видове от разглеждания продукт имат едни и същи основни физически и химически характеристики. Поради това се счита, че те представляват един и същ продукт.
(12)
По отношение на твърденията за разлики в структурите на себестойността следва да бъде отбелязано, че те сами по себе си не са определящ критерий за това дали преждите HMLS представляват различен продукт от другите видове ПВЗ. Разликите по отношение на себестойността, цените и производствения процес сами по себе си не са основание определен вид на продукта, като например преждите HMLS, да се разглежда като различен продукт, доколкото този вид и другите видове на продукта имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики.
(13)
Поради това не беше счетено за основателно преждите HMLS да бъдат изключени от обхвата на разследването и като последица от това исканията в тази насока трябваше да бъдат отхвърлени.
(14)
Тъй като не бяха представени други коментари по отношение на разглеждания и сходния продукт, изложеното в съображения 16-20 на временния регламент се потвърждава.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Тайван
3.1.1. Нормална стойност
(15)
Един производител износител от Тайван представи данни, от които е видно, че цените на основните суровини - пречистена терефталова киселина (ПТК) и моноетиленгликол (МЕГ), които той е купувал, за да произвежда ПВЗ, са се променяли през РП. По-специално стана ясно, че покупните цени рязко са спаднали най-вече през четвъртото тримесечие на 2008 г. Поради това той твърдеше, че това следва да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност, за да се гарантира обективно сравнение с експортните цени.
(16)
Констатациите в съображение 18 са резултат от много подробен анализ на предоставените от износителя данни, които бяха проверени по време на проверките на място. Поради това беше счетено, че в този случай е основателно при определянето на нормалната стойност за някои периоди от РП да бъдат взети предвид промените на цените на суровините.
(17)
Не бяха направени други коментари относно метода, описан в съображения 86 и 87 на временния регламент. Методът, използван за определяне на нормалната стойност за производителите износители от Тайван, може да бъде потвърден.
3.1.2. Експортна цена
(18)
При разследването бе установено, че посоченият в съображение 15 производител от Тайван е продал по-големи обеми от разглеждания продукт на пазара на Съюза през първата половина на РП, когато цените на суровините са били по-ниски. Тази констатация следва да бъде разглеждана в контекста на посоченото в съображение 16.
(19)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 88 от временния регламент се потвърждава.
3.1.3. Сравнение
(20)
Нормалната стойност и експортната цена бяха определени по описания по-горе начин. Така определената нормална стойност за посочения производител и неговата експортна цена бяха сравнени за възможно най-близки периоди, за да се отчетат разликите, засягащи съпоставимостта на цените. Това е в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(21)
Не бяха получени други коментари относно сравнението на нормалната стойност и експортната цена на производителите износители от Тайван. Поради това съдържанието на съображение 89 от временния регламент може да бъде потвърдено.
3.1.4. Дъмпингови маржове
(22)
Припомня се, че в съображение 92 от временния регламент беше заключено, че дъмпинговият марж в национален мащаб за Тайван беше de minimis. Окончателният дъмпингов марж, определен за посочения в съображение 15 производител от Тайван, вече е под праговата стойност de minimis. Поради това се потвърждава, че окончателният дъмпингов марж в национален мащаб за Тайван е de minimis.
3.2. КНР
3.2.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(23)
Припомня се, че единадесет производители износители от КНР заявиха своя интерес. Тези дружества представляваха 100 % от общия износ на разглеждания продукт на пазара на Съюза през РП. Беше подбрана извадка от трима производители износители или групи от свързани дружества въз основа на най-големия обем на износа за целите на определянето на дъмпинга за КНР. И тримата включени в извадката производители износители поискаха ТДПИ, но само за един от тях беше установено, че отговаря на условията.
(24)
След разгласяването на констатациите относно ТДПИ двамата производители износители, на които не беше предоставено ТДПИ, представиха коментари, които са изложени накратко по-долу.
(25)
Първият производител износител направи коментари относно ограничителна клауза за своята стопанска дейност, свързани със счетоводството му проблеми и изплащането на някои активи, като например права на земеползване.
(26)
Този износител призна, че в устава му е предвидена ограничителна клауза. Той заяви, но не представи доказателства, че тази клауза е престанала да поражда правни последици за дейността му. По подобен начин по отношение на свързаните със счетоводството проблеми дружеството призна наличието на несъответствия между счетоводната документация и одитираните финансови отчети, но заяви, че тези несъответствия са незначителни и за тях е представено обяснение по време на разследването. Следва да бъде пояснено, че установените проблеми със счетоводството на това дружество, които бяха причина за отказа за предоставяне на ТДПИ, не бяха незначителни, а съществени, по-специално във връзка с осчетоводяването на някои активи, както и установени несъответствия между някои счетоводни записи и представените по време на проверката на място документи.
(27)
Вторият производител износител направи коментари по-специално по отношение на констатациите относно вноските в капитала, ограничителната клауза за стопанската си дейност и придобиването на права на земеползване.
(28)
По отношение на вноските в капитала износителят изложи същите доводи като изтъкнатите на предварителния етап, а именно че капиталът е бил надлежно внесен. Той изтъкна, че техническото ноу-хау е специална категория знание, което не е необходимо да бъде патентовано или регистрирано, и поради това вноските в капитала, макар и под формата на непарични вноски, са били направени правомерно. По отношение на ограничителната клауза за стопанската си дейност този производител отново посочи, че тя няма задължителен характер за дружеството и че свързаните с придобиването на земя изисквания по отношение на инвестициите не са изкривявания, а са свързани с политиката на органите за териториално развитие.
(29)
Тези аргументи обаче вече бяха изтъкнати и отхвърлени на предварителния етап. Дори изискванията по отношение на инвестициите да са свързани с политиката на органите за териториално развитие, се счита, че те не отговарят на условията за ТДПИ. Не бяха представени нови доказателства, които евентуално да променят отразените в оценката за ТДПИ временни заключения в съображения 50 и 51 от временния регламент.
(30)
Въз основа на изложеното по-горе се потвърждават временните констатации в съображения 46-52 от временния регламент.
3.2.2. Индивидуално разследване
(31)
Както беше посочено в съображение 28 от временния регламент, двама производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха да им бъде определен индивидуален дъмпингов марж в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Искането за индивидуално разследване обаче можеше да бъде разгледано едва след налагането на временните мерки.
(32)
Посочените дружества изпратиха в определените срокове отговор на формуляра на заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика. След налагането на временните мерки Комисията потърси и провери предоставената във формулярите за заявление информация и преценената като необходима допълнителна информация в помещенията на посочените дружества:
-
Oriental Industries Co., Ltd.
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Накратко и единствено за информация, критериите за ТДПИ са посочени в обобщен вид по-долу:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се извършват в съответствие с пазарните условия и без значителна намеса на държавата; разходите за основните вложени материали по същество отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти („МСС“) и се прилага във всички случаи;
3.
на пазара няма съществени изкривявания, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законовата уредба за несъстоятелността и собствеността гарантират правна сигурност и стабилност;
5.
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(34)
Актовете за вписване и на двете дружества съдържат ограничителна клауза относно преразпределянето на продажбите между експортния и вътрешния пазар. По отношение на един износител бяха установени някои несъответствия и недостатъци в счетоводната система на заявителя, поради което беше заключено, че отчетите не са ясни и не са изготвени и одитирани в съответствие с международните счетоводни стандарти. На последно място, бяха установени някои изкривявания, пренесени от системата на непазарна икономика, по-специално по отношение на закупуването на правата на дружеството за използване на земя.
(35)
Въз основа на това беше заключено, че нито едно от двете дружества не е доказало, че отговаря на всички критерии по член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и не бе възможно да им бъде предоставено ТДПИ.
3.2.3. Индивидуално третиране (ИТ)
(36)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в приложното поле на посочения член, евентуално се определя мито, приложимо в национален мащаб, освен в случаите, при които дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички условия, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, за да им бъде предоставено ИТ.
(37)
Двамата производители износители, които поискаха индивидуално разследване, не отговаряха на критериите за ТДПИ, но поискаха ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ.
(38)
Накратко и единствено за информация, критериите за ИТ са посочени по-долу:
1.
при дружества или съвместни предприятия, които изцяло или частично са чужда собственост, износителите са свободни да репатрират капитал и печалби;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата се определят свободно;
3.
повечето от акциите или дяловете принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в Съвета на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са малцинство или трябва да се докаже, че дружеството при все това е достатъчно независимо от намеса на държавата;
4.
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
5.
намесата на държавата не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако по отношение на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(39)
Въз основа на наличната информация бе установено, че посочените двама производители износители от КНР, които не бяха включени в извадката и по отношение на които бе необходимо индивидуално разследване, отговарят на всички изисквания за предоставяне на ИТ, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
3.2.4. Държава аналог
(40)
Както беше посочено в съображения 57-62 от временния регламент, бе счетено, че САЩ не са подходяща държава аналог за целите на определянето на нормалната стойност за КНР. Вместо нея беше избран Тайван като държава аналог за определяне на нормалната стойност за КНР в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент.
(41)
След налагането на временните мерки някои страни предложиха вместо някоя от посочените държави да бъде използвана Корея като държава аналог. Те изтъкнаха, че Корея е по-подходяща от Тайван, тъй като корейските производители износители също използват новата едностъпкова технология на производство, обемът на произвежданите от тях крайни продукти е в голяма степен съпоставим с този в КНР, корейският вътрешен пазар е голям и съпоставим с този на КНР и за нито едно дружество в Корея не е установено, че извършва дъмпинг.
(42)
По отношение на избора на държава аналог бяха разгледани следните критерии: съпоставимостта на производствения обем на крайни продукти в държавата с непазарна икономика и в евентуалната държава аналог, степента на представителност на вътрешните продажби (сделки) за несвързани клиенти в сравнение с износа на разглеждания продукт с произход в държавата с непазарна икономика, нивото на конкуренция на вътрешния пазар на държавата аналог, съпоставимостта по отношение на достъпа до суровини и енергия и готовността на износителите в евентуалната държава аналог да съдействат при разследването.
(43)
След налагането на временните мерки бе извършен допълнителен анализ на приложимите критерии въз основа на цялата налична информация. Този анализ показа, че между Корея и Тайван действително има сходство по отношение на някои от критериите. Като цяло обаче изглеждаше, че Тайван е най-подходящата държава аналог.
(44)
Анализът показа, че Корея и Тайван имат висока степен на съпоставимост по отношение на обема на произвежданите крайни продукти спрямо КНР и голяма част от продаваните на вътрешния пазар продукти в двете държави можеше да бъдат сравнявани с износа на КНР. По този критерий беше установено, че производственият обем в Корея е с малко по-висока степен на съпоставимост, тъй като е по-голям от този в Тайван.
(45)
Важността на този критерий обаче не следва да се преувеличава в сравнение с другите критерии като степента на представителност на вътрешните сделки за продажба в сравнение с износа, достъпа до суровини и нивото на конкуренция в държавата аналог.
(46)
Беше установено, че както в Корея, така и в Тайван броят на представителните вътрешни продажби, за които не би била конструирана нормална стойност, е голям в сравнение с износа от КНР. Беше установено обаче, че сделките на тайванските износители са като цяло по-представителни от тези на корейските износители. Ако за държава аналог беше избрана Корея, щеше да се наложи да бъде конструирана нормална стойност за по-голям обем и за повече видове на разглеждания продукт.
(47)
По отношение на нивото на конкуренция една от страните заяви, че тайванските производители износители имат господстващо положение на вътрешния си пазар и че това също би следвало да е пречка за избора на Тайван за държава аналог.
(48)
Големият брой производители може да е показател за наличието на конкуренция в държавата. Необходимо е обаче да се проучи и дали производителите в държавата аналог са подложени на конкуренция, която да им дава възможност за реализиране на достатъчна, но не и прекомерна печалба.
(49)
Беше установено, че в Корея има четирима производители и че вносът на ПВЗ допълва вътрешния пазар. Що се отнася до Тайван, в него има двама производители и вътрешният пазар се обслужва и от външни източници. Въпреки това разследването показа, че независимо от по-ниската себестойност в Корея, нивото на вътрешните цени не е било по-ниско от това в Тайван. Реализираната печалба на корейския пазар е била средно 18 %, а корейските производители на ПВЗ са постигнали печалба от над 20 % от оборота на разглеждания продукт. Тази стойност е много по-висока от постигнатата в Тайван, където печалбата е била между 5 % и 9 %.
(50)
Поради това беше счетено, че нивото на конкуренцията в Тайван е високо и че реализираната печалба не е прекомерна.
(51)
По отношение на достъпа до суровини Корея без съмнение е един от най-големите производители и износители на ПВЗ в световен мащаб, нареждайки се след Тайланд. Това конкурентно предимство на корейските производители може да обясни до определена степен защо средното ниво на цените на суровините в Корея беше по-ниско от това в Тайван и в КНР. Разследването показа, че повечето от разследваните корейски дружества са си набавяли суровините от свързани дружества или са били в състояние сами да ги произвеждат. За разлика от тях, нито едно от разследваните дружества в Тайван не е произвеждало необходимите му суровини и те основно са били набавяни от свързани и несвързани лица, какъвто е случаят в КНР.
(52)
Наличната информация и фактът, че тайванските производители износители имат свързани производители на ПВЗ в КНР, дават основание да се предположи, че в рамките на групите се използват едни и същи източници на суровини, за да се реализират икономии от мащаба и да се постигнат по-добри цени. Поради това беше счетено, че условията за достъп до суровини в КНР са подобни на тези в Тайван.
(53)
Въз основа на това беше счетено, че изборът на Тайван в конкретния случай не е необоснован и е по-целесъобразен. Поради това се потвърждава изборът на Тайван като държава аналог.
3.2.5. Нормална стойност
3.2.5.1. Включен в извадката производител износител, на когото е предоставено ТДПИ
(54)
Тъй като не бяха направени коментари относно нормалната стойност, определена за получилото ТДПИ дружество, изложеното в съображения 64 и 65 от временния регламент се потвърждава.
3.2.5.2. Производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
(55)
Както е посочено в съображение 15, един износител в Тайван доказа, че покупната цена на основната му суровина, използвана за производството на ПВЗ, се е променяла през РП и поиска това да бъде взето предвид при определянето на нормалната стойност. Това искане беше счетено за основателно и нормалните стойности, определени за Тайван - държавата аналог в този случай, бяха съответно преразгледани.
3.2.6. Експортна цена
(56)
Както беше обяснено в съображение 68 от временния регламент, всички продажби на разглеждания продукт, осъществени от тримата включени в извадката производители износители на пазара на Съюза, са били направени непосредствено на независими клиенти в Съюза. Поради това експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно - въз основа на реално платените или подлежащи на плащане цени. Експортните продажби на индивидуално разследваните дружества също са били осъществявани непосредствено на независими клиенти и поради това описаният в съображение 68 от временния регламент метод беше използван и за да се определи експортната цена за тези дружества.
(57)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на експортната цена, изложеното в съображение 68 от временния регламент се потвърждава.
3.2.7. Сравнение
(58)
Определените за държавата аналог преразгледани нормални стойности бяха сравнени с експортната цена на оказалите съдействие производители износители в КНР. Както е изложено в съображение 63 по-долу, в резултат на това бяха получени по-малки окончателни дъмпингови маржове за тримата включени в извадката производители износители в КНР.
(59)
Следва да се отбележи, че посочената в съображение 69 от временния регламент корекция за разходите за косвено данъчно облагане представлява разликата между ДДС, дължим за продажби на вътрешния пазар, и ДДС, дължим при сделките за продажба за износ, като се отчита процентът на възстановяване на ДДС при продажби за износ. Оказалите съдействие производители износители оспориха метода за изчисляване на корекцията и заявиха, че приложимият за специфични процеси и продажби режим на ДДС следва да бъде взет предвид при оценяването на невъзстановения размер ДДС.
(60)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че корекцията се основава на разпоредбите в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент, в който се предвижда извършването на корекция на нормалната стойност с размера на вносните такси и косвените данъци - категория, която включва ДДС. На това основание искането беше отхвърлено.
(61)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображение 69 от временния регламент се потвърждава.
3.2.8. Дъмпингови маржове
(62)
В резултат на преразгледаните средни нормални стойности, определени за Тайван - държавата аналог, и сравнението с експортните цени на китайските производители износители бяха получени по-ниски окончателни дъмпингови маржове.
(63)
Тези окончателни дъмпингови маржове за китайските производители износители са следните:
-
5,1 % за Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
0 % за Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd,
-
5,5 % за Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd,
-
5,3 % за оказалите съдействие дружества, които не бяха включени в извадката.
(64)
Окончателните дъмпингови маржове за дружествата, които поискаха индивидуално разследване, са следните:
-
9,8 % за Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
-
0 % за Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Република Корея
3.3.1. Нормална стойност
(65)
Тъй като не бяха представени други коментари относно нормалната стойност, изложена в съображения 75 и 76 от основния регламент, посоченото в посочените съображения се потвърждава.
3.3.2. Експортна цена
(66)
Тъй като не бяха представени коментари относно експортната цена, изложеното в съображения 77 и 78 от временния регламент се потвърждава.
3.3.3. Сравнение
(67)
Тъй като не бяха представени други коментари относно сравнението, които биха наложили изменение на временните констатации, изложеното в съображения 79-81 от временния регламент се потвърждава.
3.3.4. Дъмпингови маржове
(68)
Тъй като не бяха представени други коментари относно дъмпинговите маржове, които биха наложили изменение на временните констатации относно Корея, изложеното в съображения 82-85 от временния регламент се потвърждава.
4. ВРЕДА
4.1. Производство на Съюза
(69)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството на Съюза, изложеното в съображения 94-96 от временния регламент се потвърждава.
4.2. Определяне на промишлеността на Съюза
(70)
Тъй като не бяха представени коментари относно определянето на промишлеността на Съюза, съдържанието на съображение 97 от временния регламент се потвърждава.
4.3. Потребление на Съюза
(71)
Припомня се, че потреблението на Съюза бе определено въз основа на общия обем на вноса по данни на Евростат и общия обем на продажбите на пазара на Съюза от страна на промишлеността на Съюза, включително извършена въз основа на данни от жалбата оценка на продажбите на производители, които не са заявили своя интерес.
Таблица 1
Потребление на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Индекс 2005 г. = 100
100
106
120
109
93
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(72)
Като цяло, потреблението в Съюза е намаляло със 7 % през разглеждания период. То е нараснало с 20 % в периода 2005-2007 г., след което е спаднало с 27 % между 2007 г. и РП. Спадът в потреблението през 2008 г. и РП е в резултат на по-слабото търсене, по-специално през втората половина на 2008 г., дължащо се на икономическата криза.
(73)
Тъй като не бяха представени каквито и да било коментари относно потреблението на Съюза, изложеното в съображения 98-100 от временния регламент се потвърждава.
4.4. Внос в Европейския съюз от КНР, Република Корея и Тайван
4.4.1. Кумулативна оценка на въздействието от вноса
(74)
Припомня се, че вносът от Корея и Тайван не се кумулираше с дъмпинговия внос от КНР, тъй като вносът както от Корея, така и от Тайван не се осъществяваше на дъмпингови цени през РП, както е посочено в съображения 102 и 103 от временния регламент.
(75)
Отбелязва се, че за да бъде извършена оценка на това дали вносът от засегнатите държави следва да бъде кумулативно оценен при текущото разследване, вносът от всяка държава беше индивидуално разследван при отчитане на условията, предвидени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Тъй като дъмпинговият марж по отношение на вноса от Корея и Тайван беше под стойността de minimis, беше заключено, че вносът от Корея и Тайван не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Предвид това заключение вносът от посочените държави бе анализиран отделно в съображения 147-152 от временния регламент в съответствие с член 3, параграф 7 от основния регламент.
4.4.2. Дъмпингов внос от КНР
(76)
Припомня се направената във временния регламент констатация, че един производител износител от КНР не е продавал продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Осъщественият от този производител износител износ съответно бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза. В резултат на проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания беше установено, че износът на друг един производител износител от КНР не е бил осъществяван на дъмпингови цени, както е посочено в съображение 64. Поради това осъщественият от този производител износител износ също бе изключен от анализа на тенденциите при дъмпинговия внос от КНР на пазара на Съюза и въздействието върху промишлеността на Съюза. Данните относно дъмпинговия внос от КНР бяха съответно преразгледани.
Таблица 2
Дъмпингов внос от КНР
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Внос (в тонове)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Индекс
100
274
718
898
883
Пазарен дял
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Средна цена в EUR/тон
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Индекс
100
61
55
57
55
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(77)
След преразглеждането на данните относно дъмпинговия внос от КНР бе установено, че обемът му рязко се е увеличил повече от осем пъти през разглеждания период, а цените същевременно рязко са намалели с 45 %.
4.4.3. Подбиване на цените
(78)
Тъй като не бяха представени коментари относно подбиването на цените, описаната в съображения 110 и 111 от временния регламент методология за определяне на подбиването на цените се потвърждава. Същевременно вследствие на проведените индивидуални разследвания след налагането на временните мерки, както е посочено в съображение 31, бе извършена повторна оценка на сравнението на цените за подобни видове на продукта. Тази повторна оценка потвърди, че дъмпинговият внос от КНР е подбивал цените на промишлеността на Съюза с 24,1 % през РП.
4.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(79)
Припомня се, че тъй като беше констатирано, че вносът от Корея, Тайван и две китайски дружества не е дъмпингов, той не следва да бъде кумулиран с дъмпинговия внос от КНР. Поради това този внос бе изключен от анализа на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза и бе предмет на отделна оценка.
(80)
Както беше посочено в съображение 113 от временния регламент, проучването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза съдържаше преглед на всички икономически показатели с цел оценка на състоянието на промишлеността на Съюза за времето от 2005 г. до края на ПР.
(81)
Припомня се, че положението по отношение на вредата беше ясно на предварителния етап, като повечето показатели за вредата показваха тенденция към влошаване през разглеждания период: производствен обем (- 36 %), обем на продажбите (- 29 %), продажни цени (- 9 %) и пазарен дял (- 23 %). Освен това свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза показатели за вредата, като например рентабилност (- 16,3 процентни пункта) и паричен поток (- 141 %) също рязко се влошиха, като инвестициите намаляха значително (- 89 %).
(82)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството, производствения капацитет и използването му, обема на продажбите и пазарния дял, цените, стоковите запаси, заетостта, заплатите и производителността, както и показателите за финансовите резултати на промишлеността на Съюза, временните констатации в съображения 114-126 от временния регламент се потвърждават.
(83)
Тъй като не бяха представени други коментари относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза, заключението, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, както е посочено в съображения 127-130 от временния регламент, се потвърждава.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Предварителни бележки
(84)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проверено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на промишлеността на Съюза до степен, която позволява тя да бъде счетена за съществена. Проучени бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза през същия период, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(85)
Дъмпинговият внос от КНР рязко се е увеличил през разглеждания период. В съответствие с преразгледаните данни относно дъмпинговия внос с произход от КНР, както е описано в съображение 76, обемът на дъмпинговия внос от КНР се е увеличил повече от осем пъти между 2005 г. и РП, в резултат на което неговият пазарният дял се е увеличил с около 16 процентни пункта. През същия период потреблението в Съюза е намаляло със 7 %.
(86)
През разглеждания период промишлеността на Съюза е отбелязала значителен спад от 29 % в обема на своите продажби и вследствие на това пазарният ѝ дял е спаднал от 51,1 % на 39,2 % - почти 12 процентни пункта. В периода между 2008 г. и РП пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с два процентни пункта, докато този на дъмпинговия внос се е увеличил въпреки намаляващото търсене на пазара на Съюза.
(87)
Що се отнася до цените на дъмпинговия внос, в съответствие с преразгледаните данни съгласно съображение 76, те са намалели с 45 % през разглеждания период и съществено са подбивали цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Вследствие на това за промишлеността на Съюза е било невъзможно да увеличи цените си, за да компенсира увеличението на цените на суровината. В резултат на това рентабилността на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза е спаднала, както е обяснено в съображение 81 от временния регламент, от печалба в размер на 3 % през 2005 г. до загуба в размер на 13,3 % през РП.
(88)
Разследването показа също, че нарастващият обем на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е имал неблагоприятно въздействие върху пазара като цяло предвид натиска върху цените. Продължаващият натиск на пазара на Съюза не е дал възможност на промишлеността на Съюза да адаптира продажните си цени към увеличените разходи за суровини, особено през 2008 г., когато цените на суровините отбелязаха най-високите си стойности. Това обяснява загубата на пазарен дял и загубата на рентабилност от промишлеността на Съюза.
(89)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени коментари относно въздействието на дъмпинговия внос може да бъде потвърдено, че рязкото увеличение на дъмпинговия внос на ниски цени от КНР е оказало значително неблагоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
5.3. Въздействие на други фактори
5.3.1. Недъмпингов внос
(90)
Що се отнася до въздействието на недъмпинговия внос от КНР, се припомня, че беше констатирано, че двама китайски производители износители са внасяли ПВЗ на пазара на Съюза на цени, които не са дъмпингови. Въпреки че не може да бъде изключено този внос да е допринесъл в известна степен за нанасянето на вреда на промишлеността на Съюза, се счита, че предвид обема и особено цените, чиято средна стойност е по-висока от цените на дъмпинговия внос, въздействието на този недъмпингов внос не е такова, че да прекъсне установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
5.3.2. Други фактори
(91)
Припомня се, че при анализа на причинно-следствената връзка бяха разгледани и други фактори, а именно промените в търсенето на пазара на Съюза, промените на цените на суровините, производството за собствено потребление на промишлеността на Съюза, постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, вносът от други държави, включително от Корея и Тайван, както и постигнатите от други производители в Съюза резултати.
(92)
Една от страните заяви, че при анализа на причинно-следствената връзка не е доказано, че вредата, причинена от различни от дъмпинговия внос фактори, не се счита за причинена от вноса от Китай. По-специално тя изтъкна, че фактори като промените в търсенето и увеличените цени на суровините са допринесли за понесената от промишлеността на Съюза вреда и не са били отчетени при анализа на причинно-следствената връзка.
(93)
Що се отнася до промените в търсенето се припомня, че въпреки намаляващото потребление вносът от КНР успява да увеличи пазарния си дял. По отношение на увеличението на цените на суровините се признава, че е имало такова увеличение през първата половина на РП, както е посочено в съображение 139 от временния регламент. Цените обаче са намалели през втората половина на РП. Тези колебания на цените на суровините засягат всички икономически оператори. Освен това можеше да се очаква, че при липсата на натиск върху цените, оказван от дъмпинговия внос на ниски цени от КНР, промишлеността на Съюза щеше да бъде в състояние да адаптира продажните си цени в съответствие с промените на цените на суровините. Поради това изложеното в съображения 138-140 от временния регламент се потвърждава и следователно твърдението се отхвърля.
(94)
Тъй като не бяха представени коментари относно производството за собствено потребление или постигнатите от промишлеността на Съюза резултати по отношение на износа, изложеното в съображения 141-143 от временния регламент се потвърждава.
(95)
Някои от страните заявиха, че производителите от Съюза е нямало да бъдат в състояние да увеличат цените си, за да отразят промените в разходите за суровини, поради вноса на ниски цени от Корея и Тайван.
(96)
В това отношение на първо място се отбелязва, че цените на вноса от Корея и Тайван са останали по-високи от средните цени на вноса от КНР през целия разглеждан период. На второ място, обемът на вноса е намалял значително между 2007 г. и края на РП. Поради това се счита, че обемът и цените на този внос не са можели да бъдат основната причина за нанесената на промишлеността на Съюза съществена вреда и следователно не могат да прекъснат причинно-следствената връзка между понесената от промишлеността на Съюза вреда и дъмпинговия внос от КНР. Поради това посоченото твърдение бе отхвърлено.
(97)
Тъй като не бяха представени коментари относно вноса от трети държави, включително от Корея и Тайван, изложеното в съображения 144-152 от временния регламент се потвърждава.
(98)
Тъй като не бяха представени коментари по отношение на други производители от Съюза, изложеното в съображения 153 и 154 от временния регламент се потвърждава.
(99)
След временното разгласяване една от страните заяви, че по-ниската рентабилност на промишлеността на Съюза следва да се отдаде на големия дял на така наречения двустъпков производствен процес в производствения капацитет на промишлеността на Съюза и на твърдяното забавено внедряване от страна на промишлеността на Съюза на модерния така наречен едностъпков производствен процес.
(100)
Следва да се отбележи, че видовете на продукта, произвеждани и продавани от производителите износители от КНР и от промишлеността на Съюза, са в голяма степен идентични. Промишлеността на Съюза използва така наречения двустъпков производствен процес, тъй като той дава възможност да бъдат произвеждани специфични видове на продукта, които обикновено се продават на пазара на по-високи цени. Както е обяснено в съображения 85-89, наличието на дъмпингов внос на ПВЗ на ниски цени от КНР е засегнало целия пазар на Съюза, като е оказало значителен натиск за намаляване на цените.
(101)
Поради това се счита, че не е възможно наличието на два различни производствени процеса само по себе си да е оказало съществено въздействие върху маржовете на печалбата, особено предвид оказвания от дъмпинговия внос от КНР натиск върху цените. Освен това не бяха представени доказателства в подкрепа на твърдението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда поради липсата на по-модерна технология. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(102)
Предвид изложеното по-горе и тъй като не бяха представени други коментари, се заключава, че дъмпинговият внос от КНР е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, и изложеното в съображения 155-158 от временния регламент се потвърждава.
6. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
6.1. Предварителни бележки
(103)
Анализът на интереса на Съюза бе адаптиран, за да бъдат отчетени преразгледаните дъмпингови маржове в резултат на направени коментари във връзка с предварителното разгласяване и проведените след налагането на временните мерки индивидуални разследвания. В съответствие с това и предвид високото ниво на съдействие, за по-голямата част от вноса от КНР следва да бъде определена митническа ставка от около 5 %, както е посочено в съображение 63.
6.2. Промишленост на Съюза
(104)
Припомня се, че промишлеността на Съюза е съставена от четирима установени в различни държави-членки на Съюза производители, в които са пряко заети повече от 1 300 души в свързани с ПВЗ дейности. Всички показатели за вредата, и по-специално свързаните с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, показаха тенденция към влошаване през разглеждания период. Заетостта също спадна значително с 23 %, което съответства на намаление от около 400 работни места на пълен работен ден през разглеждания период.
(105)
След налагането на временните мерки промишлеността на Съюза представи данни, че заводи, които не са работели поради дъмпинговия внос, отново са започнали работа. Това показва, че дори временните мерки са оказали благоприятно въздействие върху промишлеността на Съюза.
(106)
Очаква се налагането на окончателните антидъмпингови мерки върху вноса с произход от КНР да окаже допълнително благоприятно въздействие върху икономическото състояние на промишлеността на Съюза и да ѝ позволи да възвърне поне част от загубения си пазарен дял.
(107)
Тъй като не бяха представени други коментари относно интереса на Съюза, изложеното в съображения 160-163 от временния регламент се потвърждава.
6.3. Вносители
(108)
Някои страни заявиха, че при анализа на въздействието на мерките върху вносителите не са били отчетени трудностите, свързани с бързата промяна на доставчиците на ПВЗ. В това отношение се признава, че в зависимост от крайното приложение промяната на източниците на доставка може да изисква известно време. Ще има обаче други източници, включително внос от Корея и Тайван, както и от двамата посочени в съображения 63 и 64 китайски производители износители, на които няма да бъдат наложени антидъмпингови мита. Поради това твърдението бе отхвърлено и направеното във временния регламент заключение, че мерките не биха имали значително неблагоприятно въздействие върху вносителите, се потвърждава.
(109)
Тъй като не бяха представени други коментари, изложеното в съображения 164 и 165 от временния регламент се потвърждава.
6.4. Ползватели
(110)
Ползвателите на ПВЗ проявиха силен интерес към настоящия случай. От общо 68 ползватели, с които бе установен контакт, 33 оказаха съдействие при разследването. При разследването бе установено, че 24-ма от 33-мата оказали съдействие ползватели, са купували ПВЗ от КНР. 12 % от този внос е бил от дружества, за които бе установено, че не осъществяват дъмпинг.
(111)
Анализът на предварителния етап относно въздействието на мерките върху ползвателите бе извършен чрез групиране на ползвателите в четири отделни промишлени сектора (за гуми, автомобили, въжета и промишлени приложения). Преди налагането на временните мерки бяха извършени проверки на място на четирима ползватели (двама в сектора за гуми, един в автомобилния сектор и един в сектора за промишлени приложения). След налагането на временните мерки бе извършено допълнително разследване за това в каква степен всеки от секторите ще бъде засегнат от мерките. За тази цел бяха извършени допълнителни проверки на място на седем полазватели, както е посочено в съображение 5. От общо 11-те ползватели, на които бяха извършени проверки на място, петима бяха малки и средни предприятия (МСП). Въз основа на проверените данни беше преразгледана оценката за въздействието на мерките върху маржовете на печалбата на ползвателите, като бяха отчетени преразгледаното ниво на митата и факта, че за още един производител износител от Китай бе установено, че не извършва дъмпинг.
(112)
Що се отнася до ползвателите в сектора за гуми, бяха получени общо четири отговора на въпросника от производители на гуми. Два от тях бяха подложени на проверка преди налагането на временните мерки, а един - след това. Според наличните данни за този сектор делът на ПВЗ в производствените им разходи е сравнително малък - средно под 1 %. Бе установено, че само един от оказалите съдействие ползватели е внасял разглеждания продукт от КНР. Целият внос обаче е бил от дружество в КНР, за което бе установено, че не е извършвало дъмпинг. Поради това се заключава, че с оглед на наличните данни секторът за гуми няма да бъде засегнат от предложените мерки.
(113)
По отношение на ползвателите в автомобилния сектор (произвеждащи основно предпазни колани и въздушни възглавници), които представляват 5 % от общия внос на ПВЗ от КНР през РП, бяха получени общо шест отговора на въпросници. Бяха проверени две дружества - едно преди налагането на временните мерки и едно след това. След проверките на място делът на използваните в автомобилния сектор китайски ПВЗ беше преразгледан и определен на 15 %. При проверките на място бе установено също така, че като цяло използвалите ПВЗ предприятия са представлявали повече от 30 % от общия оборот на оказалите съдействие предприятия, вместо установените на предварителния етап 4 %. Бе потвърдено, че постигнатата в този сектор средна печалба за съдържащи ПВЗ продукти е била около 3 %. Въз основа на изложеното по-горе се заключава, че ако бъдат наложени мерки, автомобилният сектор като цяло вероятно няма да бъде сериозно засегнат, тъй като би продължил да бъде рентабилен и освен това КНР не е основният източник на доставка.
(114)
По отношение на ползвателите в сектора за въжета бяха получени общо три отговора на въпросници, а в едно дружество беше извършена проверка на място след налагането на временните мерки. Всички оказали съдействие дружества в този сектор са МСП и представляват по-малко от 1 % от общия внос от КНР през РП. Потвърждава се, че делът на дейността им, свързана с използването на ПВЗ, е около 18 % от общата им дейност. Средният марж на печалбата, постигнат в използващия ПВЗ сектор, беше временно определен на около 8 %. След проверките на място обаче и последвалите корекции на представените в отговорите на въпросниците данни постигнатият в този сектор марж на печалбата беше преразгледан и определен на - 0,4 %. При разследването беше показано също, че по-голямата част от извършения през РП внос (71 %) е бил с произход от КНР, а 22 % е бил с произход от Корея. Предвид преразгледаното ниво на митото обаче въздействието върху дружествата в този сектор, ако продължат да си доставят ПВЗ от КНР, следва да бъде незначително. Освен това съществуват няколко алтернативни източника на доставка.
(115)
На последно място, при ползвателите в сектора за промишлени приложения бяха получени общо 20 отговора на въпросника от ползватели, представляващи 21 % от общия внос от КНР. Пет дружества бяха проверени - едно преди налагането на временните мерки и четири след това. Въз основа на наличната за този сектор информация след проверките на място делът на свързания с ПВЗ бизнес беше преразгледан и определен на 54 % от общата дейност. При разследването беше показано, че посочените ползватели са купували ПВЗ основно от КНР (42 %) и от Корея (24 %), а 29 % са били набавяни от доставчици от Съюза и от трети държави. Въз основа на данните, събрани при извършените след налагането на временните мерки проверки на място, бе извършена корекция на постигнатия в този сектор среден марж на печалбата, който беше определен на 17 %. Събраните данни обаче показаха, че установеният за целия сектор марж на печалбата не е представителен за състоянието на МСП, които през РП отбелязаха отрицателен среден марж на печалбата от - 1,9 %. В най-лошия случай, а именно ако МСП продължат да купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, и не сменят източника си на доставка, рентабилността им ще намалее от - 1,9 % на - 3,3 % при налагането на окончателни мерки. Това ще се дължи на факта, че доставят по-голяма част от необходимите ПВЗ от КНР в сравнение с големите дружества, които биха запазили високата си рентабилност. Очаква се обаче, че тези МСП ще могат да пренасочат поне част от покупките си към доставчици, на които не са наложени мерки.
(116)
Някои ползватели заявиха, че неблагоприятното въздействие на антидъмпинговите мерки върху рентабилността им е било недооценено при предварителния анализ относно интереса на Съюза. Те заявиха също така, че биха срещнали затруднения да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти и поставиха под въпрос възможността да намерят алтернативни източници на доставка. Някои от страните поставиха под въпрос също способността на производителите от Съюза да доставят необходимите продукти. На последно място, бяха повдигнати въпроси относно неблагоприятното въздействие на мерките върху секторите надолу по веригата, а оттам и върху заетостта в Съюза.
(117)
По отношение на твърдението във връзка с рентабилността, анализът, основан на преразгледаните данни след проверките на място, организирани след налагането на временните мерки, действително показа, че част от секторите за въжета и за промишлени приложения биха изпитали неблагоприятното въздействие на мерките, ако ползвателите, които купуват от китайски производители износители, на които са наложени мерки, продължат да го правят и не сменят източника си на доставка. Това въздействие обаче вероятно ще е незначително предвид пониженото ниво на митото и наличието на алтернативни източници на доставка.
(118)
По отношение на твърдението, че ползвателите не биха били в състояние да прехвърлят увеличението на разходите в цените за техните клиенти, при разследването бе установено, че в някои сектори действително би било трудно цените да бъдат увеличени. Припомня се обаче, че предвид високото ниво на съдействие от страна на китайските производители износители, приложимата за по-голямата част от вноса от КНР митническа ставка би била около 5 %, както е посочено в съображение 103. Поради това се очаква ползвателите да могат да прехвърлят поне част от увеличението на разходите в цените за техните клиенти и във всеки случай дори да не направят това, се очаква въздействието върху тяхната рентабилност да бъде твърде незначително.
(119)
Що се отнася до твърдението, че промишлеността на Съюза не би била в състояние да доставя необходимите продукти, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки, при разследването бе установено, че в миналото понякога е имало нередовни доставки от производители от Съюза за някои ползватели. При разследването обаче не бяха представени доказателства, че тези нередовни доставки са били системни. По отношение на твърдението за трудната смяна на източника на доставка, при проверките на място действително бе установено, че преди нови ПВЗ да бъдат използвани за производството на големи серии, те следва успешно да преминат някои изпитвания, за да бъдат проверени съвместимостта на новата суровина с машините и необходимите стандарти за качеството на крайния продукт. Продължителността на изпитвателния процес е различна в зависимост от приложението на крайния продукт. Поради това се признава, че смяната на доставчиците би могла да е продължителен и скъп процес за някои ползватели, макар и в различна степен за различните продукти. При проверките на място бе установено обаче, че някои дружества се опитват да приложат стратегия на разширяване на своя кръг от доставчици, за да се избегне зависимостта от един източник.
(120)
Някои страни подчертаха положението на МСП, като заявиха, че МСП изпитват затруднения да си набавят суровини, тъй като не достигат изискваното от производителите минимално количество на поръчаните продукти. В това отношение се отбелязва, че затрудненията, свързани с минималното количество на поръчаните продукти, изглежда съществуват като бизнес практика, която не се влияе от налагането на мерките. Поради това се счита, че налагането на мерките няма само по себе си да окаже въздействие върху установени между икономически оператори търговски практики. Поради това посочените твърдения не бяха счетени за основателни.
(121)
И накрая, някои заинтересовани страни заявиха, че промишлеността на Съюза не би представлявала надежден източник на доставка поради непълната си продуктова гама, по-ниското качество и по-високите цени на продуктите. В това отношение се отбелязва, че дори производителите от Съюза да не са в състояние да доставят необходимата пълна гама от продукти, съществуват алтернативни източници на доставка, които би следвало да дадат възможност за допълване на продуктовите гами. Освен това сравнително ниското ниво на митото следва да не представлява пречка пред ползвателите да допълват продуктовата си гама, като продължават да разчитат и на внос от КНР. В допълнение, неотдавнашното повторно започване на работа на заводи, както бе посочено по-горе, следва да допринесе за решаването на този въпрос, доколкото то ще даде възможност да бъде насочен по-голям капацитет към производството на по-широка продуктова гама. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(122)
Що се отнася до твърдението относно въздействието на мерките върху секторите надолу по веригата, а от там и върху заетостта в Съюза, се счита, че предвид гореизложеното, въздействието следва да бъде незначително.
6.5. Заключение относно интереса на Съюза
(123)
Въз основа на гореизложеното се достигна до заключението, че няма убедителни основания да не бъдат наложени антидъмпингови мита върху вноса на ПВЗ с произход от КНР.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Ниво на отстраняване на вредата
(124)
Тъй като не бяха представени каквито и да е обосновани коментари, които биха наложили промяна в заключението относно нивото на отстраняване на вредата, изложеното в съображения 179-183 от временния регламент се потвърждава.
7.2. Окончателни мерки
(125)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент спрямо вноса на ПВЗ с произход от КНР следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската величина от дъмпинговия марж и маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. Съответно всички митнически ставки следва да бъдат определени на равнището на установените дъмпингови маржове.
(126)
Тъй като установените за Корея и Тайван дъмпингови маржове бяха под праговата стойност de minimis, върху вноса с произход от Корея и Тайван не трябва да бъдат налагани окончателни антидъмпингови мита.
(127)
Предлагат се следните антидъмпингови мита:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Дъмпингов марж
Ставка на антидъмпинговото мито
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
не e приложимо
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Оказали съдействие дружества, които не са включени в извадката
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
не e приложимо
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Всички други дружества от КНР
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Индивидуалните за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Ето защо те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на посочените дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички други дружества“) са приложими изключително за вноса на продукти с произход от Китайската народна република и произведени от посочените дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесени продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент с наименование и адрес, включително субекти, свързани с конкретно посочените тук, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митото, приложимо по отношение на „всички други дружества“.
(129)
Всяко искане за прилагането на индивидуална ставка на антидъмпингово мито (напр. при промяна в наименованието на субекта или при създаване на нови структури за производство и продажби), следва да бъде отправено до Комисията (3), с цялата съответна информация, по-специално във връзка с всякакви изменения в дейностите на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, свързани например с тази промяна в наименованието или тази промяна в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, впоследствие регламентът ще бъде съответно изменен чрез актуализиране на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуални митнически ставки.
(130)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, въз основа на които Комисията възнамерява да препоръча налагането на окончателни антидъмпингови мита. На страните беше предоставен също срок, в който те имаха възможност да представят коментарите си след това разгласяване. Представените от страните коментари бяха надлежно разгледани и когато беше уместно, констатациите бяха съответно изменени.
(131)
За да се гарантира равнопоставеност между новите износители и оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и са посочени в приложението към настоящия регламент, следва да се предвиди разпоредба за това среднопретеглената стойност на митото, наложено на посочените дружества, да се прилага за всички нови износители, които иначе биха имали право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага, когато е използвана извадка.
7.3. Окончателно събиране на временните мита
(132)
Предвид размера на установените дъмпингови маржове и степента на причинената на промишлеността на Съюза вреда се счита за необходимо сумите, обезпечени чрез наложеното с временния регламент временно антидъмпингово мито, да бъдат окончателно събрани до размера на размера на наложените окончателни мита. Когато окончателните мита са по-ниски от временните мита, обезпечените чрез временните мита суми, които превишават сумите, съответстващи на ставката на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават. Когато окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно ще бъдат събрани само сумите, обезпечени на нивата на временните мита.
8. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(133)
Предвид заключенията относно вноса с произход от Корея и Тайван процедурата по отношение на тези две държави се прекратява,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Посочени в приложението дружества
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Всички останали дружества
9,8
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Прекратява се антидъмпинговата процедура по отношение на вноса на прежди с висока здравина от полиестери с произход от Република Корея и Тайван.
Член 3
Сумите, обезпечени чрез наложеното с Регламент (ЕС) № 478/2010 временно антидъмпингово мито върху вноса на прежди с висока здравина от полиестери (различни от шивашки конци), които не се предлагат за продажба на дребно, включително монофиламенти с линейна плътност по-малка от 67 decitex, класирани понастоящем в код по КН 5402 20 00 и с произход от Китайската народна република, се събират окончателно на равнището на ставката на наложеното съгласно член 1 окончателно мито. Обезпечените суми, които превишават сумите, съответстващи на ставките на окончателното антидъмпинговото мито, се освобождават.
Член 4
Когато нов производител износител от Китайската народна република предостави достатъчни доказателства на Комисията за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 юли 2008 г. до 30 юни 2009 г.),
-
не е свързан с някой от износителите или производителите от Китайската народна република, на които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглежданите продукти след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, като добави новия производител износител към списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и към които следователно се прилага среднопретеглената митническа ставка от 5,3 %.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 29 ноември 2010 година.
A TANÁCS 1105/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. november 29.)
a Kínai Népköztársaságból származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára vonatkozó eljárás megszűntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: a Bizottság) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Ideiglenes intézkedések
(1)
A Bizottság 478/2010/EU rendeletében (2) (a továbbiakban: az ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára. A Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: Korea) és Tajvanról származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára nem rendeltek el ideiglenes intézkedéseket.
(2)
Az eljárás megindítására a European Man-made Fibres Association (CIRFS, Szintetikus Szálak Európai Szövetsége; a továbbiakban: a panaszos) által 2009. július 27-én benyújtott panasz eredményeként került sor a nagy szakítószilárdságú poliészterszál uniós gyártásának jelentős részét - ebben az esetben több mint 60 %-át - képviselő gyártók nevében.
(3)
Az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdésében meghatározottak szerint a dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
1.2. A további eljárás
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta minden olyan információ összegyűjtését és ellenőrzését, amelyet szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Az érdekelt felek által szóban és írásban előterjesztett észrevételeket megvizsgálta, és az indokolt esetekben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosította.
(5)
Az uniós érdekek szempontjaira vonatkozóan az alábbi vállalatoknál tettek további ellenőrző látogatásokat:
Uniós felhasználók
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Az egyik érdekelt fél meghallgatást, valamint a meghallgató tisztviselő közbenjárását kérte. Ezt a kérelmet az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően nyújtották be. A meghallgatásra a meghallgató tisztségviselő jelenlétében került sor.
(7)
Minden fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatalára végleges dömpingellenes vámok kivetését, valamint az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánták javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették álláspontjukat.
2. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
(8)
Az érintett termék a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá besorolt, a Kínából, Koreából és Tajvanról származó (a varrócérnától különböző), nagy szakítószilárdságú, kiskereskedelmi kiszerelésben nem értékesített poliészterszál, beleértve a 67 decitexnél finomabb monofil szálat is (a továbbiakban: az érintett termék).
(9)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érintett fél azt állította, hogy a Bizottság nem foglalkozott a gumiabroncsgyártásban használt, úgynevezett „High Modulus Low Shrinkage” (a továbbiakban: HMLS) fonal és a többi fonalfajta között fennálló eltérésekkel, mivel e fonalfajta a vevő által megszabott HMLS-előírások jóváhagyását megelőzően hosszadalmas és költséges műszaki vizsgálatokat igényel. Az említett fél állítása szerint ezenkívül nem egyértelmű, hogy mely tényezők játszanak szerepet a termékazonosság fennállásának ideiglenes megállapításánál. Egy másik fél érvelése szerint a HMLS fonal a többi fonalfajtától eltérő költségszerkezettel rendelkezik.
(10)
Ezen állításokra válaszul elsőként azt kell megjegyezni, hogy az érintett terméket számos különféle alkalmazásban használják, így például gumiabroncsok megerősítésére, széles méretű szövetek, biztonsági övek, légzsákok, kötelek és hálók előállítására és számos más ipari alkalmazásra. A terméknek tehát sok különféle alkalmazása van, és következésképpen számos különböző fajta és előírás létezik.
(11)
Az alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságok voltak azok a fő kritériumok, amelyek alapján megállapítást nyert, hogy a HMLS fonal és az egyéb fonaltípusok azonos terméknek minősülnek. Valójában az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a vizsgálat kimutatta, hogy annak ellenére, hogy a HMLS fonal rendelkezik bizonyos megkülönböztető jellemzőkkel az egyéb nagy szakítószilárdságú fonalakhoz képest (pl. modulus, zsugorodás, szakítószilárdság, fáradási szilárdság), az érintett termék különböző típusainak alapvető fizikai és kémiai tulajdonságai megegyeznek. Ezért ezek a termékek azonos terméknek minősülnek.
(12)
Az eltérő költségszerkezetre vonatkozó állításokkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy ez önmagában nem számít döntő szempontnak annak meghatározásakor, hogy a HMLS fonal az egyéb nagy szakítószilárdságú fonalaktól elkülönülő egyedi terméknek minősül-e. A költségekben, árakban és a gyártási folyamatban meglévő eltérések önmagukban nem indokolják, hogy egy adott terméktípust, pl. a HMLS-t eltérő terméknek minősítsenek, amíg az a többi terméktípussal megegyező alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik.
(13)
Ezért a HMLS kizárását a vizsgálat hatálya alól nem tekintették indokoltnak, következésképpen az erre vonatkozó kéréseket el kellett utasítani.
(14)
Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (16)-(20) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3. DÖMPING
3.1. Tajvan
3.1.1. Rendes érték
(15)
Az egyik tajvani exportáló gyártó olyan bizonyítékkal szolgált, amely igazolta, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak előállításához általa vásárolt fő nyersanyagok - a tisztított tereftálsav (PTA) és a monoetilén-glikol (MEG) - ára megváltozott a vizsgálati időszak alatt. Különösen arra derült fény, hogy a beszerzési árak drasztikus visszaesésére elsősorban 2008. utolsó negyedévében került sor. Ezért kérte, hogy vegyék ezt figyelembe a rendes értékek meghatározásánál a rendes érték és a kiviteli ár hitelt érdemlő összehasonlításának biztosítása érdekében.
(16)
A (18) preambulumbekezdés megállapításai az exportőr által benyújtott, és az ellenőrző látogatások során ellenőrzött adatok igen részletes elemzése eredményeként jöttek létre. Ezért úgy vélték, hogy ebben az esetben a nyersanyagárak változásának figyelembevétele érdekében indokolt rendes értékeket megállapítani a vizsgálati időszak bizonyos szakaszaira.
(17)
Az ideiglenes rendelkezés (86) és (87) preambulumbekezdésében leírt módszerekre vonatkozóan egyéb észrevétel nem érkezett. A tajvani exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték meghatározásához alkalmazott módszer megerősítést nyerhet.
3.1.2. Kiviteli ár
(18)
A vizsgálat kimutatta, hogy a fenti (15) preambulumbekezdésben említett tajvani gyártó a vizsgálati időszak első felében értékesített nagyobb mennyiségi árut az Unió piacára, amikor a nyersanyagárak alacsonyabbak voltak. Ezt a megállapítást a fenti (16) preambulumbekezdés tartalmának fényében is vizsgálni kell.
(19)
A kiviteli árra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (88) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.1.3. Összehasonlítás
(20)
A rendes érték és a kiviteli ár megállapítása a fent kifejtettek szerint történt. Az említett gyártóra vonatkozóan így megállapított rendes értéket és kiviteli árat a lehető legrövidebb időközönként összehasonlították az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevétele érdekében. Mindez az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a rendelkezéseivel összhangban történt.
(21)
A tajvani exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték és kiviteli ár összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevétel nem érkezett. Így az ideiglenes rendelet (89) preambulumbekezdése megerősítést nyerhet.
3.1.4. Dömpingkülönbözet
(22)
Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (92) preambulumbekezdésében arra a következtetésre jutottak, hogy Tajvan esetében az országos dömpingkülönbözet elhanyagolható volt. A fenti (15) preambulumbekezdésben említett tajvani gyártóra megállapított végleges dömpingkülönbözet jelenleg a de minimis küszöbérték alatt van. Így következésképpen megerősítést nyert, hogy a végleges dömpingkülönbözet országos szintje Tajvan esetében elhanyagolható.
3.2. Kína
3.2.1. Piacgazdasági elbánás
(23)
Emlékeztetni kell arra, hogy tizenegy kínai exportáló gyártó jelentkezett. Ezen vállalatok az érintett termék Unió piacára irányuló kivitelének 100 %-át képviselték a vizsgálati időszak alatt. A Kínára vonatkozó dömping megállapításához kiválasztottak egy három exportáló gyártóból vagy kapcsolt vállalatcsoportból álló mintát a legnagyobb kiviteli mennyiség alapján. A mintában szereplő három exportáló gyártó kérte a piacgazdasági elbánást, de erre csak egyiküket találták jogosultnak.
(24)
A piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások közzétételét követően az a két exportáló gyártó, amely nem kapott piacgazdasági elbánást, az alábbiakban összefoglalt észrevételeket nyújtotta be.
(25)
Az első exportáló gyártó az üzleti tevékenységében alkalmazott korlátozó záradékra, a számviteli nyilvántartásában felmerült problémákra, valamint bizonyos eszköz kifizetési nehézségekre - pl. földhasználati jogok - vonatkozóan nyújtott be észrevételeket.
(26)
Ez az exportáló gyártó elismerte, hogy az alapszabályában valóban létezik egy korlátozó záradék. Állítása szerint ez már semmilyen joghatást nem gyakorol a tevékenységére, de állítását semmivel nem támasztotta alá. Hasonlóképpen a számviteli problémákat illetően a vállalat elismerte a számviteli nyilvántartások és az auditált pénzügyi kimutatások között meglévő eltéréseket, de azt állította, hogy ezek csak apró eltérések voltak, és a vizsgálat alatt magyarázatot adtak rájuk. Tisztázni kell, hogy az említett vállalatnál felmerült számviteli problémák, amelyek a piacgazdasági elbánás elutasításához vezettek, nem kicsik, hanem jelentősek voltak, amelyek elsősorban egyes eszközök könyvelésére, valamint a helyszíni ellenőrzés során átadott egyes főkönyvek és dokumentumok között talált eltérésekre vonatkoztak.
(27)
A második exportáló gyártó elsősorban a jegyzett tőke befizetésére, az üzleti tevékenységében alkalmazott korlátozó záradékra és a földhasználati jogok megszerzésére vonatkozó megállapításokkal kapcsolatban nyújtott be észrevételeket.
(28)
A jegyzett tőke befizetésére vonatkozóan az exportőr ugyanazokat az érveket ismételte meg, amelyeket az ideiglenes szakaszban említett, nevezetesen hogy a jegyzett tőke megfelelően be lett fizetve. Azzal érvelt, hogy a műszaki know-how egy olyan speciális ismeret, amelyet nem kell szabadalmaztatni vagy bejegyeztetni, így következésképpen a jegyzett tőke - ha természetben is - de megfelelően befizetésre került. Az ezt követő kérdésekkel kapcsolatban megismételte, hogy a korlátozó záradék nem kötelező a vállalatra nézve, és hogy a földszerzéshez kapcsolódó beruházási követelmények nem torzulások, hanem a hatósági területfejlesztési politika részét képezik.
(29)
Ezeket az érveket az ideiglenes szakaszban azonban már felvetették és elutasították. Attól, hogy a földszerzéshez kapcsolódó beruházási követelmények a hatósági területfejlesztési politika részét képezik, még nem minősülnek a piacgazdasági elbánással összeegyeztethetőnek. Olyan új bizonyítékot nem szolgáltattak, amely megváltoztatta volna az ideiglenes rendelet (50) és (51) preambulumbekezdésében a piacgazdasági elbánás elbírálása alapján levont ideiglenes következtetéseket.
(30)
A fentiek alapján az ideiglenes rendelet (46)-(52) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
3.2.2. Egyéni vizsgálat
(31)
Az ideiglenes rendelet (28) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően két exportáló gyártó, amely nem került bele a mintába, az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alapján egyéni dömpingkülönbözet megállapítását kérte. Az egyéni vizsgálat iránti kérelmeket azonban csak az ideiglenes intézkedések bevezetését követően lehet megvizsgálni.
(32)
E vállalatok a megadott határidőn belül válaszoltak a piacgazdasági elbánással kapcsolatos formanyomtatványon. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a Bizottság bekérte és ellenőrizte a formanyomtatványokon szereplő információkat és az érintett vállalatok telephelyein szükségesnek tartott minden egyéb információt:
-
Oriental Industries Co., Ltd,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az alábbiakban összefoglaljuk a piacgazdasági elbánás feltételeit:
1.
Az üzleti döntések és a költségek a piaci jelzésekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül; a nagyobb ráfordítások lényegében a piaci értékeket tükrözik.
2.
A vállalatok egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak.
3.
Nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből fennmaradt jelentős torzulások.
4.
A csődre és a tulajdonra vonatkozó jogszabályok biztosítják a jogbiztonságot és a stabilitást.
5.
A valutaváltások piaci árfolyamon történnek.
(34)
Mindkét vállalat esetében szerepel a cégbejegyzési dokumentumokban az értékesítéseknek a külföldi és hazai piacok között történő megosztására irányuló korlátozó záradék. Az egyik exportőr esetében a kérelmező számviteli nyilvántartásában egy sor ellentmondásra és hiányosságra derült fény, amely arra engedett következtetni, hogy a számviteli nyilvántartás nem volt egyértelmű, azt nem a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően készítették és auditálták. Végül a nem piacgazdasági rendszerből fennmaradt torzulásokat találtak elsősorban a vállalat földhasználati jogának megvételével kapcsolatban.
(35)
Ennek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a két vállalat közül egyik sem bizonyította, hogy teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott összes feltételt, így nem kaphattak piacgazdasági elbánást.
3.2.3. Egyéni elbánás
(36)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben országos vámot állapítanak meg, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott, az egyéni elbánáshoz szükséges valamennyi feltételnek megfelelnek.
(37)
A két exportáló gyártó, amely egyéni vizsgálatot kért, a piacgazdasági elbánás feltételeit ugyan nem teljesítette, de egyéni elbánást is kérelmeztek arra az esetre, ha nem kapják meg a piacgazdasági elbánást.
(38)
Röviden és kizárólag tájékoztatás céljából az egyéni elbánás feltételei:
1.
egészben vagy részben külföldi tulajdonú vállalatok vagy vegyes vállalatok esetében az exportőrök szabadon repatriálhatnak tőkét és profitot;
2.
a kiviteli árak, az exportált mennyiségek és az értékesítés feltételei szabadon meghatározhatók;
3.
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van; az igazgatótanácsban tag vagy a menedzsmentben kulcsfontosságú szerepet betöltő állami tisztviselők vagy kisebbségben vannak, vagy igazolni kell, hogy a vállalat ennek ellenére kellően független az állami beavatkozástól;
4.
a valutaváltások piaci árfolyamon történnek; és
5.
az állami beavatkozás jellege nem teszi lehetővé az intézkedések megkerülését abban az esetben, ha az egyes exportőrök különböző vámtételek hatálya alá esnek.
(39)
A rendelkezésre álló információk alapján megállapították, hogy a mintában nem szereplő két kínai exportáló gyártó, amely egyéni vizsgálat iránti kérelmet nyújtott be, teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében az egyéni elbánásra vonatkozóan meghatározott valamennyi fenti követelményt.
3.2.4. Analóg ország
(40)
Amint az ideiglenes rendelet (57)-(62) preambulumbekezdésében már említésre került, úgy ítélték meg, hogy az USA nem megfelelő analóg ország a Kínára vonatkozó rendes érték meghatározásához. Helyette Tajvant választották megfelelő analóg országnak a Kínára vonatkozó rendes érték meghatározásához az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban.
(41)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően a felek közül néhányan felvetették, hogy inkább Korea legyen az analóg ország. Azzal érveltek, hogy ez az ország alkalmasabb Tajvannál, mert a koreai exportáló gyártók a legújabb egylépéses gyártási technológiát alkalmazzák, a koreai és a kínai végtermékek között nagymértékű a hasonlóság, a koreai belföldi piac nagy, és összehasonlítható Kína belföldi piacával, valamint Koreában egy vállalat esetében sem nyert megállapítást, hogy dömpingelt volna.
(42)
Ami az analóg ország kiválasztását illeti, a következő kritériumokat vizsgálták: a nem piacgazdasági berendezkedésű ország és a lehetséges analóg ország végtermék-termelési volumenének összehasonlíthatósága, a független vevő számára történő belföldi értékesítések (ügyletek) reprezentatív jellege a nem piacgazdasági berendezkedésű országból származó ugyanezen termék kiviteléhez viszonyítva, az analóg ország belső piacán meglévő verseny mértéke, a nyersanyaghoz és energiához való hozzáférés összehasonlíthatósága, a lehetséges analóg országbeli exportőrök hajlandósága a vizsgálatban való együttműködésre.
(43)
A rendelkezésre álló információk alapján további elemzést végeztek a vonatkozó kritériumok vizsgálatára az ideiglenes intézkedések bevezetését követően. Az elemzés megállapította, hogy néhány kritérium tekintetében valóban több hasonlóság is van Korea és Tajvan között. Mindent összevetve úgy tűnt azonban, hogy Tajvan a legmegfelelőbb analóg ország.
(44)
Az elemzés megállapította, hogy a végtermékek mennyisége tekintetében Korea és Tajvan nagymértékű hasonlóságot mutat a kínai gyártókkal, valamint a mindkét országban belföldön értékesített nagy mennyiségű terméket össze lehet hasonlítani Kína kivitelével. Ez a kritérium mennyiségi szempontból enyhén magasabb szintű összehasonlíthatóságot állapított meg Korea esetében, mivel a gyártási volumene nagyobb, mint Tajvané.
(45)
E feltétel jelentőségét azonban nem szabad túlbecsülni a többi olyan feltétellel szemben, mint pl. a belföldi értékesítési ügyleteknek a kivitelekhez viszonyított reprezentativitása, a nyersanyaghoz való hozzáférés, valamint az analóg országban meglévő verseny mértéke.
(46)
Megállapították, hogy a kínai kivitelekhez viszonyítva Korea és Tajvan is sok olyan reprezentatív belföldi értékesítést végez, amelyhez nem számítanak ki rendes értéket. Mindent figyelembe véve azonban, a tajvani exportőrök által bonyolított ügyletek reprezentatívabbnak bizonyultak a koreai exportőrök ügyleteinél. Amennyiben Koreát választották volna analóg országnak, a rendes értéket az érintett termék nagyobb mennyiségére és több típusára kellett volna kiszámítani.
(47)
A verseny mértékét illetően egyetlen fél állította, hogy egy tajvani exportáló gyártó erőfölénnyel rendelkezik a belföldi piacán, és hogy ez kizárja Tajvan analóg országként való alkalmazhatóságát.
(48)
A gyártók nagyszámú jelenléte utalhat az országban folyó versenyre. Azt is meg kell vizsgálni azonban, hogy az analóg országbeli gyártók ki vannak-e téve egy elegendő mértékű, de nem túl magas nyereség elérését lehetővé tevő versenyhelyzetnek, vagy sem.
(49)
Megállapítást nyert, hogy négy belföldi gyártó van Koreában, és hogy a nagy szakítószilárdságú poliészterszál behozatala hiányt pótol a belföldi piacon. Tajvan esetében két gyártó van, és a hazai piacot szintén külső forrásokból szolgálják ki. A vizsgálat azonban arra a megállapításra jutott, hogy az alacsonyabb koreai költségek ellenére a belföldi árszint nem volt alacsonyabb, mint Tajvanban. A koreai piacon elért haszon átlagosan 18 % volt, és a koreai nagy szakítószilárdságú poliészterszál gyártói 20 % feletti nyereséget értek el. Ez sokkal magasabb, mint Tajvanban, ahol a nyereség 5-9 % között mozgott.
(50)
Ezért megállapítható, hogy Tajvanban magas szintű a verseny, és hogy a nyereség nem kiemelkedően magas.
(51)
A nyersanyagokhoz való hozzáférést illetően, Korea - Thaiföld után - a világ egyik legnagyobb PTA gyártója és exportőre. A koreai gyártóknak ez a versenyelőnye adhat bizonyos mértékű magyarázatot arra, hogy miért volt Koreában az átlagos nyersanyagár alacsonyabb, mint Tajvanban vagy Kínában. A vizsgálat rámutatott, hogy az ellenőrzött koreai vállalatok többsége a velük kapcsolatban álló vállalatoktól szerezték be a nyersanyagukat, vagy ők maguk tudták előállítani azt. Ezzel szemben Tajvanban - akárcsak Kínában - az egyik vizsgált vállalat sem állította elő a nyersanyagát, és ezt főleg a velük kapcsolatban álló, illetve független felektől szerezték be.
(52)
A rendelkezésre álló információk és azon tény, hogy a tajvani exportáló gyártók kapcsolatban állnak Kínai nagy szakítószilárdságú poliészterszál gyártókkal, arra utalnak, hogy a csoportokon belül ugyanazon nyersanyag-beszerzési forrásokat használják a méretgazdaságosság megvalósítása és a kedvezőbb árak elérése érdekében. Ezért úgy ítélték meg, hogy Kínában a nyersanyagokhoz való hozzáférés feltételei a tajvani feltételekhez nagyon hasonlóak.
(53)
Ennek alapján vélik úgy, hogy Tajvan kiválasztása ebben az esetben megalapozott és megfelelőbb volt. Ezért Tajvan analóg országként megerősítést nyer.
3.2.5. Rendes érték
3.2.5.1. A mintavételben szereplő azon exportáló gyártók, akik számára biztosították a piacgazdasági elbánást
(54)
A piacgazdasági elbánásban részesített vállalatok számára megállapított rendes értékekre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (64) és (65) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2.5.2. Azon exportáló gyártók, akik számára nem biztosították a piacgazdasági elbánást
(55)
Amint az a fenti (15) preambulumbekezdésben már említésre került, az egyik tajvani exportőr bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak előállításához használt fő nyersanyag beszerzési ára megváltozott a vizsgálati időszak alatt, és kérte, hogy ezt vegyék figyelembe a rendes értékek meghatározásánál. E kérést megalapozottnak ítélték, és a Tajvan - ez esetben az analóg ország - vonatkozásában meghatározott rendes értéket ennek megfelelően módosították.
3.2.6. Kiviteli ár
(56)
Az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a mintába felvett exportáló gyártók által az Unió piacán értékesített valamennyi érintett termék közvetlenül független fogyasztók számára került értékesítésre az Unióban. Következésképpen a kiviteli árat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. Az egyénileg megvizsgált vállalatok közvetlenül független vevők részére is végeztek exportértékesítést, így e vállalatok kiviteli árainak meghatározásához is az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdésében leírt módszert alkalmazták.
(57)
A kiviteli árra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (68) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2.7. Összehasonlítás
(58)
Az analóg ország esetében meghatározott módosított rendes értékeket a Kínai együttműködő exportáló gyártók kiviteli áraival hasonlították össze. Az alábbi (63) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint ez a végleges dömpingkülönbözetek csökkenéséhez vezetett a mintavételben szereplő három Kínai exportáló gyártó esetében.
(59)
Meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében említett közvetett adózási kiigazítás a belföldi értékesítés után fizetendő hozzáadottérték-adó (héa) és az exportértékesítések után fizetendő héa közötti különbséget jelenti, megfelelően figyelembe véve az exportértékesítések utáni héa-visszatérítést. Az együttműködő exportáló gyártók vitatták a kiigazítás alkalmazásának módját, azt állítva, hogy a vissza nem térítendő héa összegének megállapításakor figyelembe kell venni a különleges feldolgozási és értékesítési műveletekre alkalmazandó héa-szabályokat.
(60)
Ezen állítás vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy a kiigazítás az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezéseken alapult, amely előírja az importköltségek és közvetett adók tekintetében (amely kategóriába a héa is tartozik) a rendes érték kiigazítását. Ezen az alapon az állítást elutasították.
(61)
Az összehasonlításra vonatkozó további, az ideiglenes megállapítások módosítására alkalmas észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2.8. Dömpingkülönbözet
(62)
A Tajvanra - az analóg országra - vonatkozó rendes értékek módosított átlaga, valamint ezeknek a kínai exportáló gyártók kiviteli áraival történő összehasonlítása a végleges dömpingkülönbözetek csökkenéséhez vezetett.
(63)
A kínai exportáló gyártókra vonatkozó végleges dömpingkülönbözetek a következők:
-
5,1 % a Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd esetében,
-
0 % a Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd esetében,
-
5,5 % a Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd esetében,
-
5,3 % a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében.
(64)
Az egyéni vizsgálatot kérő vállalatokra vonatkozó végleges dömpingkülönbözetek a következők:
-
9,8 % a Oriental Industries (Suzhou) Ltd esetében,
-
0 % a Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd esetében.
3.3. A Koreai Köztársaság
3.3.1. Rendes érték
(65)
Az ideiglenes rendelet (75)-(76) preambulumbekezdésében ismertetett rendes értékre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az említett megállapodások megerősítést nyernek.
3.3.2. Kiviteli ár
(66)
A kiviteli árra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (77)-(78) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.3.3. Összehasonlítás
(67)
Az összehasonlításra vonatkozó további, az ideiglenes megállapítások módosítására alkalmas észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (79)-(81) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.3.4. Dömpingkülönbözet
(68)
A dömpingkülönbözetekre vonatkozó további, a Tajvannal kapcsolatos ideiglenes megállapítások módosítására alkalmas észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (82)-(85) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4. KÁR
4.1. Uniós termelés
(69)
Az uniós termelésre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (94)-(96) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.2. Az uniós gazdasági ágazat meghatározása
(70)
Az uniós gazdasági ágazat meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (97) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.3. Uniós fogyasztás
(71)
Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós fogyasztás megállapítására az Eurostat adatai szerinti teljes behozatal, az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített teljes mennyiség alapján került sor, figyelembe véve a panasz alapján becsült adatokat is a nem nyilatkozó gyártók eladásaira vonatkozóan.
1. táblázat
Uniós felhasználás
2005
2006
2007
2008
Vizsgálati időszak
Tonna
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index 2005 = 100
100
106
120
109
93
Forrás: Eurostat, a panaszban jelzett adatok és a kérdőívre adott válaszok.
(72)
Összességében az uniós felhasználás 7 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. Mértéke 2005 és 2007 között 20 %-kal nőtt, majd ezt követően 2007 és a vizsgálati időszak között 27 %-kal csökkent. 2008-ban és a vizsgálati időszakban a felhasználás visszaesése különösen 2008 második felében a gazdasági válság miatti alacsonyabb keresletnek tulajdonítható.
(73)
Az uniós felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (98)-(100) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.4. A Kínából, a Koreai Köztársaságból és Tajvanról származó uniós behozatal
4.4.1. A behozatal hatásainak összesített értékelése
(74)
Emlékeztetni kell arra, hogy a Koreából és Tajvanról származó behozatalt nem összesítették a Kínából származó dömpingelt behozatallal, mert sem a koreai, sem a tajvani import során nem alkalmaztak dömpingelt árakat a vizsgálati időszakban az ideiglenes rendelet (102) és (103) preambulumbekezdésében említettek szerint.
(75)
Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megadott feltételek fényében a minden egyes országból érkező behozatalt egyénileg megvizsgáltak annak megállapításához, hogy az érintett országokból érkező behozatalt összesítve kell-e értékelni a jelenlegi vizsgálatban. Mivel a Koreából és Tajvanról érkező behozatalra vonatkozó dömpingkülönbözet a de minimis szint alatt volt, arra a következtetésre jutottak, hogy a Koreából és Tajvanról érkező behozatalt nem kell összesíteni a Kínából származó dömpingelt behozatallal. E következtetést követően az említett behozatalokat külön elemezték az ideiglenes rendelet (147)-(152) preambulumbekezdésében az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban.
4.4.2. A Kínából származó dömpingelt behozatal
(76)
Emlékeztetni kell arra, hogy az egyik Kínai exportáló gyártóról ideiglenesen megállapították, hogy termékeit nem dömping formájában értékesítette az Unió piacán. Ennek megfelelően e gyártó exportját kizárták az Unió piacán megfigyelt, Kínából származó dömpingelt behozatal alakulásával kapcsolatos vizsgálat köréből. Az ideiglenes intézkedések bevezetése után elvégzett egyéni vizsgálatokat követően egy újabb Kínai exportáló gyártóról állapították meg, hogy kiviteli tevékenységét nem dömping formájában végzi, amint az a fenti (64) preambulumbekezdésben már említésre került. Ezért e gyártó exportját is kizárták az Unió piacán megfigyelt, Kínából származó dömpingelt behozatal alakulásával és annak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásával kapcsolatos vizsgálat köréből. Ennek megfelelően a Kínából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó adatokat felülvizsgálták.
2. táblázat
A Kínából származó dömpingelt behozatal
2005
2006
2007
2008
IP
Behozatal (tonna)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Index
100
274
718
898
883
Piaci részesedés
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Átlagár (EUR/tonna)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Index
100
61
55
57
55
Forrás: Eurostat, a panaszban jelzett adatok és a kérdőívre adott válaszok
(77)
A Kínából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó adatok felülvizsgálatát követően megállapították, hogy annak mennyisége a figyelembevett időszak során drasztikus mértékben, több mint nyolcszorosára növekedett, ugyanakkor az importárak átlaga jelentősen, 45 %-kal csökkent.
4.4.3. Áralákínálás
(78)
Az áralákínálásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (110) és (111) preambulumbekezdésében az áralákínálás megállapítására leírt módszer megerősítést nyer. Az ideiglenes intézkedések bevezetése után elvégzett egyéni vizsgálatokat követően (lásd a fenti (31) preambulumbekezdést) azonban újraértékelték az áraknak a hasonló terméktípusok közötti összehasonlítását. Az említett felülvizsgálat megerősítette, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal 24,1 %-kal kínált alá az uniós gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszak során.
4.5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(79)
Emlékeztetni kell arra, hogy mivel megállapítást nyert, hogy Korea, Tajvan és két kínai vállalat a kiviteli tevékenységét nem dömping formájában végzi, így azokat nem kell összesíteni a Kínából származó dömpingelt behozatallal. Ezért e gyártókat kizárták a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásával kapcsolatos vizsgálat köréből, és külön értékelték őket.
(80)
Amint az ideiglenes rendelet (113) preambulumbekezdésben már említésre került, a dömpingelt behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amelyek fontosak az uniós gazdasági ágazat 2005 és a vizsgálati időszak vége közötti helyzetének megállapítása szempontjából.
(81)
Emlékeztetni kell arra, hogy a kárról alkotott kép az ideiglenes szakaszban még egyértelmű volt, a legtöbb kármutató csökkenő tendenciát mutatott a figyelembevett időszak során: a termelési volumen (- 36 %), az eladott mennyiség (- 29 %), az eladási árak (- 9 %) és a piaci részesedés (- 23 %). Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményére vonatkozó kármutatók, például a nyereségesség (- 16,3 százalékpont) és a pénzforgalom (- 141 %) is drámai mértékben romlottak, míg a befektetések jelentősen visszaestek (- 89 %).
(82)
Az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitására és kapacitáskihasználására, eladott mennyiségére és piaci részesedésére, az áraira, készleteire, foglalkoztatására, béreire és termelékenységére, valamint a pénzügyi teljesítményének mutatóira vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (114)-(126) preambulumbekezdésében tett ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.
(83)
Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (127)-(130) preambulumbekezdésében foglalt következtetés, miszerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, megerősítést nyer.
5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
5.1. Előzetes megjegyzés
(84)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálták, hogy az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, mely jelentősnek minősíthető. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanakkor károkozással fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.
5.2. A dömpingelt behozatal hatása
(85)
A Kínából származó dömpingelt behozatal drámai mértékben megnövekedett a figyelembe vett időszak alatt. A Kínából származó dömpingelt behozatalra vonatkozó adatoknak a (76) preambulumbekezdésben említett felülvizsgálatát követően a Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége 2005 és a vizsgálati időszak között több mint a nyolcszorosára növekedett, amellyel megközelítőleg 16 százalékponttal nőtt a piaci részesedése. Ugyanebben az időszakban az uniós felhasználás 7 %-kal esett vissza.
(86)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene jelentős, 29 %-os visszaesést szenvedett el, és ennek következtében piaci részesedése 51,1 %-ról 39,2 %-ra esett vissza, ami majdnem 12 százalékpontos csökkenést jelent. 2008 és a vizsgálati időszak között eltelt idő során az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése két százalékponttal esett vissza, míg a dömpingelt import ezzel szemben nőtt az uniós piacon mért csökkenő kereslet ellenére.
(87)
A figyelembe vett időszakban a dömpingelt behozatal árai 45 %-kal csökkentek az adatoknak a (76) preambulumbekezdésben említett felülvizsgálatát követően, és jelentős mértékben alákínáltak az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán alkalmazott áraknak. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudta árait olyan mértékben növelni, hogy az fedezze a nyersanyagárak emelkedését. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek nyereségessége az Unió piacán a 2005-ös 3 %-os nyereségről a vizsgálati időszakban 13,3 %-os veszteségre csökkent, ahogyan az ideiglenes rendelet (81) preambulumbekezdésben olvasható.
(88)
A vizsgálat továbbá rámutatott arra, hogy a Kínából származó alacsony árú, dömpingelt behozatal általában negatív hatást gyakorolt a piacra azáltal, hogy leszorította az árakat. Az Unió piacán folyamatosan kifejtett árleszorítás nem tette lehetővé az uniós gazdasági ágazat számára, hogy eladási árait a megnövekedett nyersanyagárakhoz igazítsa, különösen 2008-ban, amikor az alapanyagok ára a legmagasabb volt. Ez magyarázatul szolgál a piaci részesedés csökkenésére és az uniós gazdasági ágazat nyereségességének visszaesésére.
(89)
A fentiekre való figyelemmel és a dömpingelt behozatal hatására vonatkozó észrevételek hiányában megerősítést nyerhet, hogy a Kínából származó alacsony árú, dömpingelt behozatal ugrásszerű növekedése nagyon kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.
5.3. Egyéb tényezők hatása
5.3.1. Nem dömpingelt behozatal
(90)
A Kínából származó nem dömpingelt behozatal hatásával kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy két kínai exportáló gyártóról megállapították, hogy nem dömping formájában értékesített nagy szakítószilárdságú poliészterszálat az Unió piacán. Noha nem lehet kizárni, hogy e behozatalok bizonyos mértékben hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz, úgy vélik, hogy tekintettel a behozatali mennyiségre és különösen arra, hogy annak átlagos ára magasabb volt, mint a dömpingelt behozatal ára, az említett nem dömpingelt behozatalok nem értek el olyan szintet, amely cáfolná a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károk között megállapított okozati összefüggést.
5.3.2. Egyéb tényezők
(91)
Emlékeztetni kell arra, hogy az okozati összefüggések elemzésekor más tényezőket is megvizsgáltak: a kereslet alakulását az uniós piacon, a nyersanyagárak alakulását, az uniós gazdasági ágazat lekötött gyártását, az uniós gazdasági ágazat kiviteli teljesítményét, a más országokból származó behozatalt, ideértve a Koreából és Tajvanról származó behozatalt, valamint más uniós gyártók teljesítményét.
(92)
Az egyik fél állítása szerint az összefüggések elemzése nem tudta bizonyítani, hogy a dömpingelt behozataltól különböző egyéb tényezők által okozott kárt nem a kínai behozatalnak tulajdonították. A fél különösen azzal érvelt, hogy az olyan tényezők, mint a kereslet alakulása és a megnőtt nyersanyagárak is hozzájárultak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károkhoz,és ezeket nem vették figyelembe az összefüggések elemzésénél.
(93)
A kereslet alakulását illetően emlékeztetni kell arra, hogy a Kínából származó behozatal a csökkenő felhasználás ellenére is növelni tudta a piaci részesedését. A nyersanyagárak emelkedését illetően el kell ismerni, hogy a vizsgálati időszak első felében emelkedtek a nyersanyagárak, amint az ideiglenes rendelet (139) preambulumbekezdésében már említésre került. A vizsgálati időszak második felében azonban csökkentek az árak. A nyersanyagárak ezen ingadozása valamennyi gazdasági szereplőre hatást gyakorolt. Továbbá a Kínából származó alacsony árú dömpingelt behozatal árleszorító hatása nélkül az uniós gazdasági ágazat számára valószínűleg lehetővé vált volna, hogy az eladási árait a nyersanyagárak alakulásához igazítsa. Ezért az ideiglenes rendelet (138)-(140) preambulumbekezdése megerősítést nyer, és következésképpen ezt az állítást elutasították.
(94)
Az uniós gazdasági ágazat lekötött gyártására, illetve exportteljesítményére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (141)-(143) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(95)
A felek közül néhányan azt állították, hogy tekintettel a Koreából és Tajvanról származó alacsony árú behozatalra, az unióbeli gyártók nem tudtak volna árat emelni, hogy tükrözzék a változó nyersanyagárakat.
(96)
E tekintetben először azt kell megjegyezni, hogy a koreai és tajvani importárak a figyelembe vett időszak folyamán végig magasabbak voltak a kínai átlag importáraknál. Másodszor, a behozatal mennyisége 2007 és a vizsgálati időszak vége között jelentősen csökkent. Ezért úgy vélik, hogy az említett behozatal mennyisége és ára nem lehettek fő előidézői az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős károknak, és így nem cáfolhatják az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett károk és a Kínából származó dömpingelt behozatal között megállapított okozati összefüggést. Ezért ezt az állítást elutasították.
(97)
A harmadik országokból - beleérve Koreát és Tajvant is - származó importra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (144)-(152) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(98)
A más uniós gyártókra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (153)-(154) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(99)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat alacsonyabb nyereségessége annak tulajdonítható, hogy az úgynevezett kétlépéses gyártási technológiát nagyarányban alkalmazzák az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitásán belül, és az uniós gazdasági ágazat állítólag késlekedik a korszerű, úgynevezett egylépéses gyártási eljárás bevezetésével.
(100)
Meg kell jegyezni, hogy a kínai és az uniós gazdasági ágazaton belüli exportáló gyártók által előállított és értékesített terméktípusok skálája nagymértékben megegyezik. Az uniós gazdasági ágazat az úgynevezett kétlépéses gyártási technológiát alkalmazza, amely olyan egyedi terméktípusok gyártását teszi lehetővé, amelyeket általában magasabb áron értékesítenek a piacon. Amint az a (85)-(89) preambulumbekezdésben már említésre került, a Kínából származó nagy szakítószilárdságú poliészterszál alacsony árú, dömpingelt behozatala az egész uniós piacra hatást gyakorolt az árak jelentős mértékű lenyomásával.
(101)
Ezért úgy ítélik meg, hogy tekintettel különösképpen a Kínából származó dömpingelt behozatal által gyakorolt árnyomásra, a két eltérő gyártási eljárás megléte önmagában nem gyakorolhatott volna jelentős hatást a haszonkulcsra. Ezenfelül semmilyen megalapozott bizonyítékkal nem támasztották alá azon állítást, hogy az uniós gazdasági ágazat a legújabb technológia hiánya miatt szenvedett jelentős károkat. Így ezt az állítást elutasították.
(102)
A fentiek figyelembevételével és egyéb észrevételek hiányában azt a következtetést lehet levonni, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az ideiglenes rendelet (155)-(158) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6. AZ UNIÓ ÉRDEKEI
6.1. Előzetes megjegyzés
(103)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalhoz és az ideiglenes intézkedések bevezetését követően elvégzett egyéni vizsgálatokhoz fűzött észrevételek alapján módosított dömpingkülönbözetek figyelembevétele érdekében az uniós érdekek elemzését átalakították. Ennek megfelelően, tekintettel a magas szintű együttműködésre, 5 % körüli vámot vetnek ki a Kínából származó behozatal többségére, amint az a (63) preambulumbekezdésben már említésre került.
6.2. Az uniós gazdasági ágazat
(104)
Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat az Unió különböző tagállamaiban található négy gyártóból áll, amelyek a nagy szakítószilárdságú poliészterszállal kapcsolatos tevékenységek révén közvetlenül több mint 1 300 embert foglalkoztatnak. Valamennyi kármutató - különösen, amelyek az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódnak - a figyelembe vett időszak alatt negatív tendenciát mutattak. A foglalkoztatottságban szintén jelentős, 23 %-os csökkenés ment végbe, amely kb. 400 teljes munkaidőre átszámított foglalkoztatottnak felelt meg a figyelembe vett időszak alatt.
(105)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az uniós gazdasági ágazat bejelentette, hogy a dömpingelt behozatal következtében leállni kényszerült gyárakat nemrég újra megnyitották. Ez azt mutatja, hogy az ideiglenes intézkedések már kedvező hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazatra.
(106)
A Kínából származó behozatal elleni végleges dömpingellenes vámok kivetése várhatóan további kedvező hatással jár majd az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére, és lehetővé teszi a számára, hogy az elvesztett piaci részesedésének legalább egy részét visszaszerezze.
(107)
Az uniós gazdasági ágazat érdekeire vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (160)-(163) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6.3. Importőrök
(108)
A felek közül néhányan azt állították, hogy az intézkedéseknek az importőrökre gyakorolt hatásainak elemzése nem foglalkozott a nagy szakítószilárdságú poliészterszál beszállítóinak gyors váltogatásából adódó nehézségekkel. E tekintetben el kell ismerni, hogy a végső felhasználástól függően időbe telik a beszerzési források megváltoztatása. Rendelkezésre állnak azonban egyéb beszerzési források, ideértve a Koreából és Tajvanról, valamint a (63) és (64) preambulumbekezdésben említett két kínai exportáló gyártótól származó behozatalt, amelyeket nem érintenek a dömpingellenes vámok. Így ezt az állítást elutasították, és megerősítést nyer az az ideiglenes következtetés, miszerint az intézkedéseknek nincs jelentős negatív hatása az importőrökre.
(109)
Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (164) és (165) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6.4. Felhasználók
(110)
A nagy szakítószilárdságú fonal felhasználói nagy érdeklődést mutattak az ügy iránt. A megkeresett 68 felhasználó közül 33 teljes mértékben együttműködött a vizsgálattal. A vizsgálatból kiderült, hogy a 33 együttműködő felhasználó közül 24 Kínában vásárolta a nagy szakítószilárdságú fonalat. E behozatalok 12 %-a olyan vállalatoktól származott, amelyekről megállapították, hogy nem dömpingeltek.
(111)
Az ideiglenes szakaszban az intézkedéseknek a felhasználókra gyakorolt hatását úgy elemezték, hogy különálló gazdasági ágazatokba csoportosították a felhasználókat (abroncságazat és gépjárműipari ágazat, kötélgyártás és más ipari alkalmazások ágazata). Az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően négy felhasználót ellenőriztek (kettőt az abroncságazatban, egyet a gépjárműipari ágazatban, és egyet az ipari alkalmazások ágazatában). Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően tovább vizsgálták, hogy milyen mértékű hatást gyakorolnak az intézkedések az egyes ágazatokra. Ennek érdekében további ellenőrző látogatásokat tettek az (5) preambulumbekezdésben említett hét felhasználó telephelyén. Az összesen 11 megvizsgált felhasználó között öt kis- és középvállalkozás (kkv) volt. Az ellenőrzött adatok alapján módosították az intézkedéseknek a felhasználók haszonkulcsára gyakorolt várható hatását, amely során figyelembe vették a vámok módosított mértékét és azt a tényt is, hogy egy további kínai vállalatról állapították meg, hogy nem dömpingel.
(112)
Ami az abroncságazatban jelenlévő felhasználókat illeti, az abroncsgyártóktól összesen négy válasz érkezett be a kérdőívre. Ezek közül kettőt az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően, egyet pedig az ideiglenes intézkedések bevezetését követően ellenőriztek. Az ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló adatok szerint a nagy szakítószilárdságú fonalnak az abroncs előállítási árához viszonyított költsége viszonylag korlátozott, átlagban 1 % alatt van. Csak az egyik együttműködő felhasználóról állapították meg, hogy kínai vállalattól hozza be az érintett terméket. E behozatalok közül valamennyi egy olyan kínai vállalattól származott, amelyről megállapították, hogy nem dömpingelt. A rendelkezésre álló adatok alapján ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy az abroncságazatot nem fogják érinteni a javasolt intézkedések.
(113)
A gépjárműipari ágazat felhasználói (főként biztonságiöv- és légzsákgyártók) közül - amelyek a vizsgálati időszakban a Kínából származó nagy szakítószilárdságú fonal teljes behozatalának 5 %-át képviselték - összesen hatan válaszoltak a kérdőívre. Két vállalatot ellenőriztek, egyet az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően, egyet pedig azt követően. Az ellenőrző látogatások után a gépjárműipari ágazatban használt kínai nagy szakítószilárdságú fonalnak részesedését 15 %-ra módosították. Összességében az ellenőrző látogatások azt is megmutatták, hogy az együttműködő vállalatok forgalmának több mint 30 %-át tette ki a nagy szakítószilárdságú fonalat felhasználó vállalkozási terület az ideiglenes szakaszban megállapított 4 % helyett. Megerősítést nyer, hogy az ágazatban a nagy szakítószilárdságú fonalat alkalmazó termékeken képződő átlagos nyereség kb. 3 %-ot tett ki. A fentiek alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy amennyiben be kell vezetni az intézkedéseket, ez egészében nem befolyásolná jelentősen a gépjárműipari ágazatot, mivel az még így is nyereséges lenne, és mindemellett nem Kína a fő beszerzési forrás.
(114)
Ami a kötélgyártó ágazatban jelenlévő felhasználókat illeti, összesen hárman válaszoltak a kérdőívre, és egy vállalat ellenőrzésére került sor az ideiglenes intézkedések bevezetését követően. Ebben az ágazatban valamennyi együttműködő vállalat kkv, és a vizsgálati időszakban ezekre a vállalatokra a Kínából behozott termékek kevesebb mint 1 %-a esett. Megerősítést nyer, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalak használata az említett vállalatok teljes forgalmának 18 %-át teszi ki. A nagy szakítószilárdságú fonalakat használó ágazatban elért átlagos haszonkulcsot ideiglenesen 8 % körül állapították meg. Az ellenőrző látogatást és a kérdőívekre adott válaszokban szereplő adatokon végrehajtott utólagos korrekciót követően azonban az ágazatban elért átlagos haszonkulcsot - 0,4 %-ra módosították. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy a vizsgálati időszakban a behozott mennyiség nagyobbik része (71 %) a Kínából, míg 22 %-a Koreából származott. Tekintettel a vámok módosított értékére azonban, a vállalatokra gyakorolt hatás ebben az ágazatban korlátozott lenne, ha továbbra is Kínából szereznék be a nagy szakítószilárdságú fonalat. Mindemellett számos alternatív beszerzési forrás is rendelkezésre áll.
(115)
Végül az ipari alkalmazások ágazatában jelenlévő felhasználók közül összesen húszan válaszoltak a kérdőívre, akik a Kínából származó behozatal 21 %-át képviselik. Öt vállalatot ellenőriztek, egyet az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően, és négyet pedig az ideiglenes intézkedések bevezetését követően. Az ellenőrző látogatások után az ágazatról rendelkezésre álló információk alapján a nagy szakítószilárdságú fonalat használó vállalkozásoknak a teljes tevékenységen belüli részesedését 54 %-ra módosították. A vizsgálat kimutatta, hogy ezek a felhasználók főként Kínától (42 %) és Koreától (24 %) vásároltak nagy szakítószilárdságú fonalat, míg 29 % származott uniós, illetve harmadik országbeli szállítóktól. Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően tett ellenőrző látogatások során gyűjtött adatok az ezen ágazatban elért átlagos haszonkulcs kiigazításához vezettek, amelyet 17 %-ban állapítottak meg. A begyűjtött adatok azonban azt is kimutatták, hogy a teljes ágazatra megállapított átlagos haszonkulcs nem reprezentatív a kkv-k helyzetére, amelyek a vizsgálati időszakban átlagosan - 1,9 % negatív haszonkulccsal rendelkeztek. A legrosszabb forgatókönyv esetén, azaz ha e kkv-knak az intézkedések hatálya alá tartozó kínai exportáló gyártóktól kell vásárolniuk, és nem változtatnak beszerzési forrásukon, a nyereségességük a végleges intézkedések bevezetésével - 1,9 %-ról - 3,3 %-ra csökkenne. Ez annak lenne tulajdonítható, hogy a nagy szakítószilárdságú fonalat nagyobb arányban szerzik be a Kínából mint a nagy vállalatok, amelyek továbbra is kiemelkedően nyereségesek maradnának. Ezek a kkv-k azonban várhatóan beszerzéseiknek legalább egy részét át tudják irányítani az intézkedések által nem érintett beszállítókhoz.
(116)
Néhány felhasználó felvetette, hogy az uniós érdekekre vonatkozó ideiglenes elemzésben alábecsülték a dömpingellenes intézkedések nyereségességükre gyakorolt kedvezőtlen hatását. Azt állították továbbá, hogy nehezen tudnák áthárítani a megnövekedett költségeket a vevőikre, és megkérdőjelezték annak lehetőségét, hogy alternatív beszerzési forrásokat találjanak. Néhány fél megkérdőjelezte az uniós gyártók szállítási kapacitását a szükséges termékekre vonatkozóan. Végül felmerült az intézkedéseknek a továbbfeldolgozó iparágra és következésképpen az Unión belüli foglalkoztatásra gyakorolt negatív hatása.
(117)
Ami a nyereségességre vonatkozó állítást illeti, az ideiglenes intézkedések bevezetése után tett ellenőrző látogatásokat követően módosított adatokon alapuló elemzés valóban azt mutatta, hogy a kötélgyártási ágazatnak és más ipari alkalmazások ágazatainak egyes részére negatív hatásúak lehetnek az intézkedések, amennyiben azok a felhasználók, amelyek eddig az intézkedés által érintett kínai exportáló gyártóktól vásároltak, továbbra is ezt teszik, és nem változtatnak beszerzési forrásukon. Ez a hatás azonban valószínűleg korlátozott mértékű lesz, tekintettel a vám csökkentett mértékére és az alternatív beszerzési források meglétére.
(118)
Ami azt az állítást illeti, hogy a felhasználóknak nincs lehetősége arra, hogy a költségnövekedést vevőikre áthárítsák, a vizsgálat azt mutatta, hogy bizonyos ágazatokban valóban nehéz árat emelni. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy tekintettel a kínai exportáló gyártókkal való magas szintű együttműködésre, a Kínából származó behozatal többségére 5 % körüli vámot vetnek ki, amint az a fenti (103) preambulumbekezdésben már megállapításra került. Ezért a felhasználók várhatóan a költségnövekedés legalább egy részét át tudják hárítani a vevőikre, és a nyereségességükre gyakorolt hatás mindenképpen meglehetősen korlátozottnak tekinthető, a költségek növekedése nélkül is.
(119)
Arra az állításra vonatkozóan, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése esetén az uniós gazdasági ágazat nem tudná a szükséges termékeket leszállítani, a vizsgálat kimutatta, hogy esetenként előfordultak szabálytalanságok az uniós gyártók egyes felhasználók számára történt korábbi szállításai során. A vizsgálat azonban nem szolgált semmilyen bizonyítékkal arra vonatkozóan, hogy folyamatosan előfordulnának ilyen szabálytalanságok. A beszerzési források közötti átállással kapcsolatban jelzett nehézségeket illetően, az ellenőrző látogatások valóban azt mutatták, hogy mielőtt egy új nagy szakítószilárdságú fonalnak a gyártásban való széles körű alkalmazására sor kerülhet, annak számos teszten kell megfelelnie, amelyek során az új nyersanyagnak egyrészt a gépekkel, másrészt a végtermék esetében előírt minőségi követelményekkel való összeegyeztethetőségét ellenőrzik. A vizsgálati eljárás időtartama a végtermék alkalmazásától függően változik. Ezért tény, hogy a beszerzési források közötti átállás hosszadalmas és költséges folyamat lehet egyes felhasználók számára akkor is, ha ez eltérő mértékben függ az előállított terméktől is. Az ellenőrző látogatások azonban azt mutatták, hogy néhány vállalat megpróbál a szállítóikra vonatkozóan terjeszkedési stratégiát kialakítani annak érdekében, hogy ne csak egy szállítóra támaszkodjon.
(120)
Néhány fél kiemelte a kkv-k helyzetét azt állítva, hogy a kkv-k számára nehézségekbe ütközik a nyersanyagaik beszerzése, mert nem érik el azt a minimális rendelési mennyiséget, amelyet a gyártók elvárnak. Erre vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy a minimális megrendelési mennyiséggel kapcsolatos nehézségek általános jelenségnek tűnnek az üzleti életben függetlenül attól, hogy az intézkedéseket bevezetik-e vagy sem. Ezért megállapítható, hogy a vámok kivetése önmagában nem gyakorolna hatást a gazdasági szereplők között már kialakult üzleti modellre. Így ezen állításokat nem tekintették indokoltnak.
(121)
Végül néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nem jelentene megbízható forrást köszönhetően a hiányos termékskálájának, a termékek alacsonyabb minőségének és magasabb árainak. Erre vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy ha az uniós gyártók nem is lennének képesek a teljes kívánt termékskálát szállítani, rendelkezésre állnak olyan alternatív beszerzési források, amelyek lehetővé teszik az termékskála kiegészítését. Emellett a vám viszonylag alacsony mértéke nem tilthatja meg a felhasználóknak, hogy a termékskálájuk kiegészítése érdekében továbbra is visszatérjenek a Kínából származó behozatalhoz. Továbbá a gyárak nemrégiben történt újbóli megnyitása, amint az a fentiekben már említésre került, annyiban hozzájárulhat ezen aggály kezeléséhez, hogy a szélesebb termékskála előállításához nagyobb kapacitás átcsoportosítását teszi lehetővé. Ezért ezt az állítást elutasították.
(122)
Az intézkedéseknek a továbbfeldolgozó iparágra és következésképpen az Unión belüli foglalkoztatásra gyakorolt hatására tett megállapítást illetően megállapítható, hogy a fentiekre való tekintettel az említett hatás elhanyagolható.
6.5. Az uniós érdekekre vonatkozó következtetés
(123)
A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy nincsenek kényszerítő okok a Kínából származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatala elleni végleges dömpingellenes vámok kivetése ellen.
7. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
7.1. A kár megszűntetéséhez szükséges mérték
(124)
A kár megszűntetéséhez szükséges mértékkel kapcsolatos következtetések módosítására alkalmas, megalapozott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (179)-(183) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
7.2. Végleges intézkedések
(125)
A fentiek alapján megállapítható, hogy az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Kínából származó nagy szakítószilárdságú fonalak behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve, az alacsonyabb vám szabályával összhangban. Ennek megfelelően a vámok mértékét a dömpingkülönbözet szintjén állapították meg.
(126)
Mivel a Korea és Tajvan számára megállapított dömpingkülönbözetek a de minimis küszöbérték alatt voltak, ezért a Koreából és Tajvanról származó behozatalra nem kell végleges dömpingellenes vámot kivetni.
(127)
A javasolt dömpingellenes vámok a következők:
Vállalat
A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet
Dömpingkülönbözet
Dömpingellenes vámtételek
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
Nincs adat
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
A mintavételben nem szereplő együttműködő vállalatok
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
Nincs adat
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Minden más kínai vállalat
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Az ebben a rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján lettek kiszabva. Ezért azok a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag a Kínai Népköztársaságból származó, az említett vállalatok - így konkrét jogi személyek - által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat - köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló szervezetek - által gyártott importált termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra az „összes többi vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.
(129)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendeletet az egyedi vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosítják.
(130)
Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján végleges dömpingellenes vámok kivetését szándékozták ajánlani. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették, és adott esetben megfelelően módosították a megállapításokat.
(131)
Az új exportőrök és a rendelet mellékletében említett, a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok egyenlő bánásmódban való részesítése érdekében biztosítani kell, hogy az utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagvámot az olyan új exportőrökre is alkalmazzák, amelyek egyébként az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján felülvizsgálatra lennének jogosultak, mivel a 11. cikk (4) bekezdése nem alkalmazandó, ha mintavételt alkalmaztak.
7.3. Az ideiglenes vámok végleges beszedése
(132)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára és az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintjére, szükségesnek tartják, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám által biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámok feletti részét el kell engedni. Amennyiben a végleges vámok összege magasabb, mint az ideiglenes vámoké, csak az ideiglenes vámok mértékének megfelelően biztosított összegeket kell véglegesen beszedni.
8. AZ ELJÁRÁS MEGSZŰNTETÉSE
(133)
Tekintettel a Koreából és Tajvanról származó behozatalokkal kapcsolatos megállapításokra, meg kell szüntetni a szóban forgó két országra vonatkozó eljárást,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, kereskedelmi forgalomba nem kerülő, nagy szakítószilárdságú poliészterszál (kivéve: a varrócérnát) behozatalára, beleértve a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá tartozó, legalább 67 decitex finomsági számú monofileket is.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
5,5
A975
A mellékletben felsorolt vállalatok
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Az összes többi vállalat
9,8
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A nagy szakítószilárdságú, kiskereskedelmi forgalomba nem kerülő poliészterszál Koreai Köztársaságból és Tajvanból származó behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás ezennel megszűnik.
3. cikk
A 478/2010/EU rendeletnek megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó, kereskedelmi forgalomba nem kerülő, nagy szakítószilárdságú poliészterszál (kivéve: a varrócérnát) - beleértve a jelenleg az 5402 20 00 KN-kód alá tartozó, legalább 67 decitex finomsági számú monofileket is - behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket véglegesen be kell szedni az 1. cikk szerint kivetett végleges vám mértékében. A dömpingellenes vám végleges összegét meghaladóan biztosított összegeket el kell engedni.
4. cikk
Amennyiben a Kínai Népköztársaság egy új exportáló gyártója kielégítő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra nézve, hogy:
-
nem exportálta az Unióba az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott terméket a vizsgálati időszak során (2008. július 1-jétől2009. június 30-ig),
-
nem áll kapcsolatban a Kínai Népköztársaság azon exportőreivel vagy gyártóival, amelyekre az e rendelettel kivetett intézkedéseket alkalmazni kell,
-
az érintett terméket az Unióba ténylegesen csak az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után exportálta, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségnek az Unióba történő kivitelére,
a Tanács a Bizottság javaslata alapján és a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően egyszerű többséggel eljárva módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését, és a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok jegyzékébe felveheti az új exportáló gyártót, amelyre így az 5,3 %-os súlyozott átlagvámot kell alkalmazni.
5. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. november 29-én.