РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 юли 2010 година
относно държавна помощ C 27/09 (ex N 34/B/09) Бюджетна субсидия за France Télévisionѕ, която Френската република възнамерява да приведе в действие в полза на France Télévisions
(нотифицирано под номер C(2010) 4918)
(само текстът на френски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/140/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 23 януари 2009 г. Френската република уведоми Комисията за намерението си да предостави бюджетна субсидия в размер на 450 млн. евро, вече включена в Закона за финансите, на France Télévisions за 2009 година. На 13 март 2009 г. Комисията поиска от нея допълнителна информация, която Френската република предостави на 25 май 2009 г. В това писмо Френската република разшири предмета на уведомлението, като изложи своето намерение да въведе постоянен многогодишен механизъм за публично финансиране на France Télévisions, част от който ще представлява годишна субсидия.
(2)
С писмо от 1 септември 2009 г. Комисията счете, че от една страна, бюджетната субсидия, гласувана за 2009 г., е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 106, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“), а от друга страна, уведоми Френската република за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС във връзка с новия механизъм за публично финансиране на France Télévisions за следващите години.
(3)
Френската република представи своите мнения на 7 октомври 2009 г.
(4)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно помощта.
(5)
Комисията получи мнения по този въпрос от заинтересованите страни. Тя ги препрати на Френската република, на която предостави възможност за отговор; коментарите на Франция бяха получени с писмо от 15 януари 2010 г.
(6)
На 23 април, 19 май и 22 юни 2010 г. Френската република предостави на Комисията разяснения или допълнителна информация.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЕХАНИЗМА ЗА ФИНАНСИРАНЕ
(7)
Механизмът за многогодишно финансиране, предмет на настоящото решение, е част от финансирането на мисиите за обществена услуга на France Télévisions, което Комисията разгледа в решенията си от 10 декември 2003 г. (3), 20 април 2005 г. (4), 16 юли 2008 г. (5) и 1 септември 2009 г. (6) Този механизъм обаче представлява различна мярка от тези, които са били предмет на решенията от 2003, 2005 и 2008 г. По-специално бюджетните субсидии, описани по-подробно по-долу, ще представляват по-голямата част от държавните средства, отпуснати на France Télévisions, като таксата за телевизия (contribution à l’audiovisuel public), наричана по-рано redevance, която е била предмет на решението на Комисията от 20 април 2005 г. и която, като съществуваща помощ, не е изменена от новите разпоредби. Тези два вида държавни средства ще имат за цел да покрият разходите за мисията за обществена услуга на France Télévisions, намалени с оставащите нетни търговски приходи.
II.1. Главни правни основания
(8)
Основните разпоредби за новия механизъм за публично финансиране се съдържат в Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г. за аудио-визуалната комуникация и за новата обществена услуга на телевизията. Помощта, за която е постъпило уведомление, е част от предвидена от закона по-обширна реформа на структурите и мисиите от общ икономически интерес на общественото аудио-визуално разпространение. Законът изменя законовите разпоредби, които уреждат мисиите за обществена услуга на France Télévisions, и по-специално Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. за свободата на съобщенията. Тези мисии са допълнително уточнени в спецификациите и в договора за целите и средствата на France Télévisions, които са одобрени с нормативни разпоредби, приети за прилагането на закона за свободата на съобщенията. Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г. съдържа и финансови разпоредби, от една страна, за изменение на данъчния кодекс, а от друга страна, за установяване на принципа за бюджетната субсидия, включена в закон за финансите за France Télévisions.
II.2. Дейностите и финансирането на получателя: France Télévisions
(9)
France Télévisions е акционерно дружество, учредено съгласно член 44-I от Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. за свободата на съобщенията. Този закон във вида, в който е изменен, установява единствено предприятие, France Télévisions, в което участват по-рано отделните юридически лица за различни канали. Предприятието подлежи на икономически и финансов контрол, упражняван от френската държава. Дружественият му капитал е разделен на поименни акции, които могат бъдат притежавани само от държавата. Членове на управителния съвет са председателят, четиринадесет членове с петгодишен мандат, а именно двама депутати, назначавани от комисиите на Националното събрание и на Сената по културните въпроси, петима представители на държавата, пет лица, назначавани от Върховния съвет по аудио-визуалните въпроси, и двама представители на персонала.
(10)
France Télévisions е първата френска аудио-визуална група. В нея са наети около 11 000 души и тя включва каналите France 2, France 3, France 4, France 5 и France Ô, които се излъчват на територията на континентална Франция, както и RFO, дружество, в което влизат обществени радиа и телевизии, които се излъчват в отвъдморските департаменти и територии. Групата включва и рекламен отдел, въпреки че към настоящия момент се обсъжда неговото закриване, както и дружества, които се занимават с дейностите по диверсификация. Някои канали на France Télévisions се излъчват в много държави-членки, по-конкретно в Белгия и Люксембург.
(11)
Оборотът на France Télévisions през 2007 г., последната бюджетна година преди обявяването на реформата на общественото аудио-визуално разпространение, е възлизал на 2 927 млн. евро, 64,2 % от които са от приходите от таксата (redevance), 28,1 % от рекламни приходи (реклама и спонсорство) и 7,7 % от други приходи. В периода 2003-2007 г. делът на отделните елементи от оборота продължава да бъде относително постоянен, като приходите от реклама и спонсорство варират между 30 и 28 %. Цялата група е постигала леко положителни нетни резултати всяка година от периода 2003-2007 г., като общият им размер за целия период възлиза на 99 млн. евро.
(12)
Тази тенденция се е обърнала след обявяването на реформата на общественото аудио-визуално разпространение през януари 2008 г., което е довело по-специално до загубата в бъдеще на приходите от реклама. През бюджетната 2008 година групата France Télévisions регистрира дефицит, с отрицателни нетни резултати в размер на [50-100] (7) млн. евро (от които [50-100] млн. евро в областта на обществената услуга), в резултат именно на сериозния спад на приходите от реклама, който извънредното вливане на 150 млн. евро капитал, одобрено от Комисията в решението ѝ от 16 юли 2008 г., не е успяло да компенсира напълно. За 2009 г., след като влиза в сила реформата на общественото аудио-визуално разпространение, чрез окончателно изплатената бюджетна субсидия от 415 млн. евро, одобрена от Комисията в решението ѝ от 1 септември 2009 г., намалените приходи от реклама са почти компенсирани и групата France Télévisions е регистрирала нетен резултат с малък излишък ([10-20] млн. евро). Все пак в областта на обществената услуга е продължило регистрирането на малък дефицит от около [0-5] млн. евро, тъй като положителният резултат се е дължал на търговските дружества на групата.
(13)
Дейностите и управлението на France Télévisions през последните години, 2004-2008 г., и позицията на предприятието на фона на реформата на общественото аудио-визуално разпространение са описани в сравнително критичен доклад на Сметната палата на Франция „France Télévisions и новата обществена телевизия“. Докладът, на който се позовават някои трети заинтересовани страни в мненията си, е бил приет на разискване и обявен публично на 14 октомври 2009 г., т.е. след решението за откриване на процедурата. В доклада се установява наличието на неизползвани маржове за напредък в управлението и резултатите на France Télévisions към момента и в него се излагат препоръки за бъдещи подобрения в новия контекст на реформата.
II.3. Мисиите за обществена услуга на France Télévisions
II.3.1. Определение на мисиите за обществена услуга в закона
(14)
Член 43-11 от изменения Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. излага мисията за обществена услуга на France Télévisions, като определя, че обществените канали „в името на общия интерес имат мисии за обществена услуга. Те предлагат на обществеността, във всички нейни измерения, разнообразни и плуралистични програми и услуги, с изисквания за качество и новаторство, при зачитането на правата на личността и конституционно определените демократични принципи. Те представят диверсифицирано предлагане на аналогови и цифрови програми в областта на информацията, културата, знанията, забавленията и спорта. Те имат положителен ефект върху демократичния дебат, върху обмена между отделните части от населението, както и върху социалното включване и гражданствеността. Те изпълняват дейности в полза на социалното сближаване, културното разнообразие и борбата с дискриминацията и предлагат програми, които отразяват разнообразието на френското общество. Те гарантират насърчаването на френския език и съответно на регионалните езици и подчертават разнообразието на културното и езиковото наследство на Франция. Те допринасят за развитието и разпространението на интелектуалното и артистичното творчество и гражданските, икономическите, социалните, научните и техническите познания, както и за аудио-визуалната и медийната грамотност. Те улесняват обучението по чужди езици. Те участват в обучението в областта на околната среда и устойчивото развитие. Чрез подходящи механизми те улесняват достъпа на глухи лица и лица с увреден слух до излъчваните програми. Те гарантират честност, независимост и плурализъм на информацията, както и на плуралистичното изразяване на мисловните течения и на мнението при зачитане на принципа на равно третиране и на препоръките на Върховния съвет по аудио-визуални въпроси. Организациите от публичния сектор на аудио-визуалните комуникации, с цел изпълнението на мисиите им, допринасят за външните аудио-визуални дейности, разпространението на франкофонията и разпространението на френската култура и език по света. Последните имат за цел да разработят нови услуги, които да обогатят или допълнят предлагането на програми, както и новите техники за създаване и разпространение на аудио-визуалните програми и услуги. Всяка година в парламента се внася доклад, за да се извърши преглед на прилагането на разпоредбите на настоящия член.“
II.3.2. Тълкуване на задълженията за обществена услуга в дейностите на France Télévisions
(15)
По отношение на конкретното тълкуване на мисиите в раздел I от член 44 от Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. се посочва, че на France Télévisions е възложено да разработи и планира телевизионни емисии и аудио-визуални услуги, които отговарят на мисиите за обществена услуга, посочени в член 43-11 и в спецификациите, предвидени в член 48 от същия закон.
(16)
Декрет № 2009-796 от 23 юни 2009 г. определя спецификациите от този момент нататък само за France Télévisions. Спецификациите очертават дейността на каналите на France Télévisions заедно със задължителните програмни ангажименти за излъчване, често в „най-гледаното време“, ежедневни културни емисии, музикални емисии, по-специално за класическа музика, с представяне на европейски и регионални оркестри, театрални спектакли или спектакли за популяризиране на научни знания (членове 4-7 от спецификациите). France Télévisions също така е длъжно да включва европейското измерение във всички свои програми, а именно като излъчва репортажи за начина на живот или културни практики на други държави-членки и като излъчва емисии с религиозен характер, посветени на основните вероизповедания във Франция (членове 14 и 15 от спецификациите). Задължението за привличане на широка и балансирана публика от цялата общественост също е посочено (член 18).
(17)
От друга страна, съгласно член 53 от Закон № 86-1067 за свободата на съобщенията, държавата и France Télévisions са сключили многогодишни договори за целите и средствата за срок между три и пет години. Договорите за целите и средствата, при зачитане на мисиите за обществена услуга на France Télévisions, определят по-специално:
-
приоритетните оси на развитието му,
-
поетите ангажименти по отношение на разнообразието и иновацията в творчеството,
-
минималните суми за инвестиции на France Télévisions в европейски кинематографични и аудио-визуални продукции, както и във френски такива, в процент от приходите му и в абсолютна стойност,
-
ангажиментите, чрез които се осигурява участие и гражданственост на лицата с увреждания, адаптиране на всички телевизионни програми за глухи лица или лица с увреден слух,
-
ангажиментите, чрез които се осигурява излъчване на телевизионни програми, до които посредством адаптирани средства достъп имат слепи лица и лица с нарушено зрение,
-
очакваните разходи за дейностите му за всяка от въпросните години, както и количествените и качествените показатели за изпълнение и резултати, които са приети,
-
размера на държавните средства, които трябва да му бъдат отпуснати, като се посочват приоритетните за развитието на бюджета на програмите,
-
размера на очаквания доход от собствените приходи, като се разграничават приходите от реклама и приходите от спонсорство,
-
икономическите перспективи за услугите, които водят до плащане на цена,
-
при необходимост, перспективите по отношение на възстановяването на финансовия баланс.
(18)
Понастоящем задълженията за обществена услуга на France Télévisions са предмет на договора за целите и средствата за 2007-2010 г. „France Télévisions, първата група от безплатни канали в цифровата ера“ от 24 април 2007 г., подписан от компетентните министри и президента на France Télévisions. В раздела за цел I.2 „Насърчаване на стойностите, свързани с идентичността, на обществената услуга“ договорът поставя цели, насочени към конкретни действия, заедно с количествени и качествени показатели, които да бъдат постигнати в области като:
-
улесняването на достъпа на по-широката публика до културните програми и в контекста на демократизацията на културата, като се излъчва културна програма поне в най-гледаното време,
-
отразяването на плурализма в информацията и гражданския дебат,
-
предлагането на широк набор от спортни дисциплини, като се набляга на най-малко показваните спортове по частните канали,
-
отразяването на разнообразието и подобряването на видимостта на компонентите на френското общество,
-
подпомагане на опазването на френската и европейската културна идентичност, разбирането на функционирането на Съюза и неговия принос, както и на овладяването на чужди езици.
(19)
Договорът предвижда и многогодишен финансов пакет, който включва клауза за корекция, според която, в зависимост от развитието на приходите от реклама, държавата и групата приемат да договорят корекция на необходимостта от държавни средства, тоест излишъците, които не са предоставени за намаляване на необходимостта от държавни средства, ще бъдат приоритетно предназначени за разходите, свързани с аудио-визуалното творчество.
(20)
След реформата действащият договор за целите и средствата беше изменен за периода 2009-2012 г. С изменението, описано по-детайлно по-долу, що се отнася до финансовата му част, се укрепват допълнително стойностите, свързани с идентичността, на обществената услуга, предоставяна от France Télévisions, и се определят нови количествени показатели, които трябва да бъдат постигани на година в някои области, посочени в съображение 18.
II.3.3. Въвеждане на нови новаторски аудио-визуални услуги
(21)
Новите спецификации на France Télévisions предвиждат въвеждането на поредица от новаторски услуги, предназначени да обогатят програмното предлагане, като въвеждане на услуги за комуникация, услуги за аудио-визуални медии по заявка или допълнително съдържание за обогатяване на програмите му. Също така в изменението на договора за целите и средствата се предвижда и въвеждане на новаторски услуги, а именно безплатни или платени видеоматериали по заявка, персонална мобилна телевизия, излъчване по Интернет, мобилни приложения, регионални или тематични WebTV.
II.3.4. Външен контрол върху задълженията за обществена услуга, включително въвеждането на нови услуги
(22)
В съответствие с член 53 от Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. управителният съвет на France Télévisions одобрява проекта на договора за целите и средствата на това дружество и провежда разискване по годишното му изпълнение, като резултатът от разискването се обявява публично. Преди подписването им договорите за целите и средствата, както и евентуалните изменения към тези договори, се предават на комисиите на Националното събрание и на Сената по културните и финансови въпроси, както и на Върховния съвет по аудио-визуални въпроси. Комисиите могат да изпратят становище в срок от шест седмици.
(23)
От друга страна, президентът на France Télévisions представя годишен доклад за изпълнението на договора за целите и средствата пред комисиите на Националното събрание и на Сената по културните и финансови въпроси. При представянето на доклада за изпълнението на договора за целите и средствата пред компетентните комисии на Националното събрание и на Сената президентът на France Télévisions представя отчет за дейността и работата на консултативния съвет за програмите, създавани в телевизията, съставен от зрители, който трябва да издава становища и препоръки по отношение на програмите.
(24)
Също така предварителният проект на спецификациите на France Télévisions, определен с декрет, е бил предмет на обществено допитване от 10 до 24 ноември 2008 г., в което около петнадесет организации са дали своя принос, което е довело до изменения на първоначалния текст, като накрая е поискано становището на Върховния съвет по аудио-визуални въпроси. По отношение на външния контрол върху изпълнението му член 48 от закона от 30 септември 1986 г. предвижда внасянето на годишен доклад от Върховния съвет по аудио-визуални въпроси пред комисиите на Националното събрание и на Сената по културните въпроси. Докладът също така се предава и на Министерството на културата и комуникациите.
(25)
Тези парламентарни комисии, както и Върховният съвет по аудио-визуални въпроси могат да изслушват трети страни. На практика заинтересованите страни редовно се изслушват от тези инстанции, пред които те представят становищата си по въпроси, които са от интерес за общественото аудио-визуално разпространение.
II.4. Финансова компенсация за постепенно намаляване, последвано от премахване на рекламите
(26)
За да станат обществените телевизионни програми по-свободни и по-малко зависими от търговските трудности, член 53, алинея VI от изменения Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. за свободата на съобщенията предвижда намаляването, последвано от премахване на рекламите: „Програмите, излъчвани между двадесет часа и шест часа от националните телевизионни служби, посочени в раздел I от член 44, с изключение на техните регионални или местни програми, не съдържат реклами, освен такива за стоки или услуги, представени под общото им наименование. Тази разпоредба се прилага също и към програмите, излъчвани чрез тези служби между шест часа и двадесет часа, считано от спирането на наземното аналогово радиоразпръскване на телевизионните услуги, посочени в същия раздел I, на цялата територия на континентална Франция. Тя не се прилага към кампании от общ интерес.“
(27)
Спирането на наземното аналогово радиоразпръскване на телевизионните услуги е предвидено най-късно за 30 ноември 2011 г. Освен изключението за рекламата на стоки или услуги без търговска марка са предвидени изключения за излъчването на реклами за отвъдморските департаменти и общности или за Нова Каледония, ако няма частна телевизия, излъчвана в некодиран вид чрез наземно радиоразпръскване.
(28)
Както е предвидено в член 53 от изменения Закон № 86-1067 за свободата на съобщенията, след намаляването, последвано от премахването на рекламите, за да бъде изпълнен законът, държавата предоставя финансова компенсация на France Télévisions при определяни във всеки закон за финансите условия. За тази цел Франция е създала нова програма, озаглавена „Принос към финансирането на общественото аудио-визуално разпространение“ като част от мисията „Медии“ от общия бюджет на държавата. Само ориентировъчно, френските органи считат, че делът на държавната субсидия, която допълва постъпленията от таксата за телевизия (contribution à l’audiovisuel public), би възлизал на около 460 млн. евро през 2010 г., 500 млн. евро през 2011 г. и 650 млн. евро през 2012 г.
(29)
Френската република заявява, че за всяка година публичното финансиране, част от бюджетната субсидия, ще бъде определяно в зависимост от разходите за изпълнението на мисията за обществена услуга на France Télévisions и събирано с постъпленията от таксата за телевизия (contribution à l’audiovisuel public), като се приспаднат оставащите търговски приходи. Във връзка с това френските органи представиха очакваните приходи от и разходи за обществената услуга на France Télévisions, определени въз основа на бизнес плана за 2009-2012 г., и обобщени по-долу:
Таблица 1
Очаквани приходи и разходи за обществената услуга на France Télévisions за 2010-2012 г.
(В млн. евро)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Бюджет
Очакван бюджет
Очакван бюджет
A.Държавни средства
[2 500-3 000]
[2 500-3 000]
[2 500-3 000]
Б.Други приходи (реклама, спонсорство и др.)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
В.Брутни разходи за обществената услуга
[3 500-3 000]
[3 500-3 000]
[3 500-3 000]
Г.Нетни разходи за обществената услуга (В + Б)
[3 000-2 500]
[3 000-2 500]
[3 000-2 500]
Разлика м/у нетните разходи за общ. услуга - държавните средства (Г + A)
[- 50-50]
[- 50-50]
[- 50-50]
Източник: Мнение на Франция от 15 януари 2010 г.
(30)
Таблицата по-горе показва очаквания дефицит, който съответства на нетните разходи, които не са покрити от сметките за обществената услуга на France Télévision през 2010 и 2011 г. Този дефицит би трябвало да бъде частично намален през 2012 г., с малък излишък, предвиден в размер на [30-50] млн. евро, или [0-5] % от нетните разходи за обществената услуга. Очакваният излишък за 2012 г., ако се потвърди на практика, което предполага, че приходите и разходите са развиват според очакванията, продължава да бъде по-малък от общо прогнозирания дефицит за 2010 и 2011 г. В съответствие с текущия договора за целите и средствата излишъкът, който не е предназначен за намаляването на необходимостта от държавни средства, следва да бъде приоритетно предоставен за разходите в полза на аудио-визуалното творчество. Тъй като по принцип аудивизуалното творчество е предназначено за изготвянето на програмите, евентуалният излишък не следва да финансира търговски дейности.
(31)
Уместно е да се отбележи, че бизнес планът за 2009-2012 г., включен в глава V от изменението към текущия договор за целите и средствата, замества финансовото перо от договора, сключен през април 2007 г., като взема предвид новата рамка, въведена с реформата, и финансовите последици от нея. Бизнес планът предвижда намаляване на общите брутни разходи за предоставянето на обществената услуга за периода 2010-2012 г., с намаление на оперативните разходи спрямо първоначалния договор, намаляване на разходите за излъчване и оползотворяване на взаимодействията, които произтичат от общото предприятие, като това се случва въпреки въвеждането на нови елементи на разходите, придружаващи реформата.
(32)
По отношение на приходите очакваните държавни средства, макар и да нарастват, не балансират напълно сметките за периода 2010-2012 г. и, както е посочено в таблица 1, продължават да бъдат по-малки от брутните разходи за обществената услуга, тоест финансовият баланс в прогнозите зависи от оставащите всяка година търговски приходи. Също така бизнес планът излага интереса на предприятието и на държавата да постигнат баланс по-бързо от очакваното, както и посочва необходимостта от точен и периодичен мониторинг, като се имат предвид положителните и отрицателните рискове.
II.5. Поставяне на таван за държавните средства
(33)
Член 44 от изменения Закон № 86-1067 за свободата на съобщенията постановява също, че „Държавните средства, отпуснати на организациите от публичния аудио-визуален сектор, като компенсация за възложените задължения за обществена услуга, не превишават размера на разходите за изпълнение на посочените задължения“. Тази разпоредба е резултат от поетите ангажименти от Френската република за изрично включване в закона на принципа да няма свръхкомпенсация на задълженията за обществена услуга в рамките на процедурата, която е довела до решението на Комисията за съвместимост от 20 април 2005 г. относно използването на средствата от таксата (redevance) (8).
(34)
В съответствие с посочения по-горе ангажимент в член 2 от Декрет № 2007-958 от 15 май 2007 г. относно финансовите отношения между държавата и организациите от сектора на обществената телевизия е включен същият текст като този на член 53 от закона от 30 септември 1986 г., като се вземат предвид „преките и косвените приходи, получени от мисията за обществена услуга“, и се уточнява, че разходите за изпълнение на задълженията за обществена услуга се установяват чрез отделни сметки. В член 3 от декрета се предвижда задължение за France Télévisions и филиалите му да спазват пазарните условия за всички свои дейности, както и изготвянето от външна организация на годишен доклад за изпълнението на това задължение, внасян пред компетентния министър, Националното събрание и Сената.
(35)
Комисията е получила и разгледала доклади за изпълнение на членове 2 и 3 от декрета за бюджетните 2007 и 2008 година (докладите, изготвени съгласно член 3 от декрета, са били одобрени за 2007 г. от одиторите PriceWaterhouseCoopers и KPMG и за 2008 г. от Cabinet Rise), както и проекта на доклада, предвиден в член 2, за 2009 г.
II.6. Нови такси, предвидени в реформата на общественото аудио-визуално разпространение
(36)
Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г. също така е изменил данъчния кодекс относно въвеждането на нови такси върху рекламата и електронните комуникации.
II.6.1. Такса върху рекламите
(37)
В дял II от част I на книга I от данъчния кодекс вече е включена глава VIIе, която въвежда такса, дължима от всеки установен във Франция оператор на телевизионни услуги. Таксата се начислява върху размера, без данъка върху добавената стойност, на плащаните от рекламодателите за излъчването на рекламите им суми на съответните задължени лица или поръчители на рекламите, като се приспадат сумите, изплатени съгласно предвидената в член 302а KC такса от общия данъчен кодекс, които се плащат от операторите и разпространителите на телевизионни услуги, които излъчват аудио-визуални продукции, които могат да получат подкрепа от страна на Националния център по кинематография. Тези суми са предмет на договорено намаление с 4 %. Таксата се изчислява в размер на 3 % от частта от размера на годишните плащания, без данъка върху добавената стойност, свързан с всяка телевизионна услуга, която превишава 11 млн. евро.
(38)
Въпреки това за телевизионните услуги, различни от излъчваните чрез наземно аналогово радиоразпръскване, този процент е 1,5 % през 2009 г., 2 % през 2010 г. и 2,5 % през 2011 г. Временно за всички задължени лица до годината на премахване в континентална Франция на наземното аналогово радиоразпръскване на телевизионни услуги таванът на таксата е определен на 50 % от нарастването на нейната основа, установено за календарната година, за която се дължи таксата, спрямо 2008 г. При всички положения размерът на таксата не може да бъде по-малък от 1,5 % от основата. Независимо от това за операторите на телевизионни услуги, чиито ежедневни зрители извън континентална Франция са над 90 % от общия брой на зрителите им, размерът, който трябва да бъде приет за изчисляването на таксата, се намалява с размера на сумите, плащани за излъчването на реклами, предназначени за европейския или световния пазар, умножено по дела в общия годишен брой от броя на зрителите, които се намират извън континентална Франция.
II.6.2. Такса върху електронните комуникации
(39)
В дял II от част I на книга I от общия данъчен кодекс вече е включена глава VIIж, която въвежда такса, дължима от всеки оператор на електронни комуникации, който предоставя услуга във Франция, и която е предмет на предварително заявяване пред Органа за регулиране на електронните съобщения. Таксата се начислява върху размера, без данъка върху добавената стойност, на абонаментите и други плащани от потребителите суми, като възнаграждение за услугите за електронни комуникации, като се приспада размерът на дотациите за осчетоводените амортизации през приключената бюджетна година в рамките на годината, през която таксата е станала изискуема, когато се отнасят до закупени съоръжения и оборудване, считано от влизането в сила на закона, от операторите, за нуждите на инфраструктурата и мрежите за електронни комуникации, установени на националната територия и срокът за амортизация на които е по-малък или равен на десет години. Таксата се изчислява в размер на 0,9 % от частта на основата, която превишава 5 млн. евро.
III. ПРИЧИНИ, ДОВЕЛИ ДО ОТКРИВАНЕТО НА ПРОЦЕДУРАТА
(40)
В решението си за откриване на официалната процедура по разследване Комисията е счела, че предвидената компенсация от 2010 г. може да представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и е било уместно да се разгледа съвместимостта ѝ с вътрешния пазар по смисъла на член 106, параграф 2 от ДФЕС, съгласно принципите и правилата, приложими към обществената услуга радио- и телевизионно разпространение.
(41)
По отношение на съществуването на дейност по обществена услуга към ясно определените мисии с официален акт, която подлежи на съответните механизми за контрол, без да изразява съмнения, Комисията е заключила, също както в решенията си от декември 2003 г., април 2005 г., юли 2008 г. и септември 2009 г., че мисиите за обществена услуга на France Télévisions са ясно определени в официалните актове, издадени или одобрени от Франция, съгласно правилата, които предвиждат независим контрол на France Télévisions.
(42)
За разлика от това по отношение на разглеждането на пропорционалността на финансовата компенсация, предвидена спрямо нетните разходи за дейността по обществената услуга, като се отчитат също така ефектите от помощта, Комисията е изразила съмнения по два въпроса, а именно:
-
от една страна, рискът от свръхкомпенсация на нетните разходи за обществена услуга за 2012 г. и евентуално за 2010 и 2011 г., тъй като за тези години Комисията не е разполагала с толкова подробна информация като тази, предоставена от френските органи за 2009 г., и
-
от друга страна, по отношение на евентуалното съществуване на връзка между предназначението на приходите от таксите върху рекламата и електронните комуникации и помощта, която ще бъде изплатена на France Télévisions, и доколкото такава връзка е могла да бъде установена, по отношение на отрицателните ефекти от тях и съвместимостта им с договора, а именно в рамките на преглед на конкурентоспособността след реформата на финансирането на France Télévisions, който не е бил извършен.
(43)
От друга страна, Комисията е привлякла вниманието на френските органи към приемането на 2 юли 2009 г. на нейното Съобщение относно прилагането на правилата за държавните помощи по отношение на обществената услуга радио- и телевизионно разпространение (9) (наричано по-долу „съобщението относно радио- и телевизионното разпространение“), приложимо към помощта, за която е постъпило уведомление, от момента на публикуването му, и е приканила френските органи да вземат предвид преразгледаното съобщение в мнението си.
IV. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(44)
В мнението си от 2 ноември 2009 г. Дружеството на авторите и композиторите в областта на драматичното изкуство (SACD) насочи вниманието на Комисията върху значението на задълженията, които има France Télévisions в подкрепата на аудио-визуалното творчество, свързано с наследството. Това значение е щяло да бъде увеличено в края на 2008 г. с междубраншово споразумение, което е щяло да бъде включено в бъдещ договор за целите. Така през 2010 г. France Télévisions ще трябва да отдели за аудио-визуалното творчество, свързано с наследството, 19 % от оборота, включен в основата за 2009 г., като през 2012 г. този размер трябва да достигне 20 %, или 420 млн. евро. В замяна на това еквивалентният дял на TF1 е определен максимално на 12,5 %, а този за M6 и DTT каналите съответно няма да превиши 11 %. Задължението в подкрепа на киното също ще се увеличи с 1,2 % над средния годишен процент до 2012 г. Премахването на рекламата ще бъде придружено от нарастване на разходите за програмната схема в областта на собствените, а не чужди произведения, които свидетелстват за ангажимент в полза на новаторска и качествена обществена услуга.
(45)
Френската федерация по телекомуникациите и електронните комуникации (FFTCE) в мнението си от 30 октомври 2009 г., към което се присъединява Iliad, която не е член на FFTCE, счита, че премахването на търговската реклама само по себе си не допринася за мисията за обществена услуга на France Télévisions. Тъй като рекламата не е неразделна част от тази мисия, всяка субсидия, която цели единствено компенсирането на пропуснати ползи, без значение каква е мисията, би била сама по себе си държавна помощ, несъвместима с член 106, параграф 2 и член 107 от ДФЕС. Тази компенсация трябва да покрие самите разходи за обществената услуга, които трябва да бъдат отразени в отделни сметки. Размерът на субсидията е определен за предстоящите години въз основа на очакваната загуба на търговски приходи, което при един влошен пазар сериозно нарушава конкуренцията с частните излъчващи оператори. Тъй като общият рекламен оборот на France Télévisions при един влошен пазар несъмнено не би достигнал 500 млн. евро, френските органи са поели задължението да изплатят 450 млн. евро през 2009 г. само в замяна на премахването на рекламата след 20 часа. В бъдеще приходите от субсидията също биха били много по-големи от рекламните приходи, получени при липсата на реформа.
(46)
По отношение на мисията за общ икономически интерес FFTCE отбелязва, че задълженията на France Télévisions като член на Европейския съюз за радио и телевизия (UER), освен съгласно устава на последния, съществуват от по-рано и биха се приложили без включването им във френския закон. Неясните иначе трудности, които създава законът, не биха били по същество по-различни от произтичащите от устава на UER, който TF1 и Canal + спазват и като членове, така че дадена субсидия за компенсация в рамките на закона трябва да бъде квалифицирана като държавна помощ.
(47)
В крайна сметка FTTCE счита, че новата такса върху оборота на операторите на електронни комуникации, въведена с реформата на общественото аудио-визуално разпространение, е предназначена за финансирането на France Télévisions. Освен декларираното от страна на органите предназначение на новата такса, промените в основата ѝ и ставката ѝ ще променят и размера на субсидията. Въвеждането на такава такса нарушава член 12 от Директива 2002/20/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно разрешението на електронните съобщителни мрежи и услуги (10), тъй като държавите-членки не могат да постановят спрямо операторите никаква друга такса върху оборота освен предвидените в директивата данъци.
(48)
В мнението си от 2 ноември 2009 г. Асоциацията на частните канали счита, че лошото управление на France Télévisions, за което Сметната палата е привела много примери, влошава инфлационния ефект, установен на пазара за производството на програми и закупуването на права. При липсата на аналитично счетоводство трудният контрол на разходите създава несигурност по отношение на определянето на разходите за мисиите за обществена услуга, които трябва да бъдат финансирани, със сериозен риск от свръхкомпенсация. Тъй като редица белези сочат, че приходите от новата такса за телевизия ще бъдат предоставяни на France Télévisions, включването ѝ в държавния бюджет не би имало друга цел освен да се избегне контролът от страна на Комисията. Тази такса принуждава конкурентите на France Télévisions да финансират помощта, като поражда нарушение, което влошава недостатъчната диференциация между програмите на отделните исторически канали.
(49)
В коментарите си от 2 ноември 2009 г. Европейският съюз за радио и телевизия (UER) подчертава неизменно свързания с бъдещето характер на всяка многогодишна прогноза за разходите и приходите от обществен излъчващ оператор, представена от Франция. Тези прогнози трябва да осигурят дългосрочна финансова прозрачност, с която трябва да разполага операторът, за да се осигури непрекъсваемост на услугата при пълна независимост. Последващите механизми са тези, които трябва да осигурят коригирането на евентуални разлики в предвижданията. Решението на Комисията трябва да се отнася до параметрите за предварително изчисление и до тези механизми, без да се ограничава действителната сума за предстоящата компенсация чрез одобрение само на очакваните приходи и разходи, като в противен случай Комисията би определила и контролирала по-скоро годишния размер на режим за помощи, отколкото самия режим. UER изразява и тревогата си, че Комисията се опитва да разбере предвиждания размер на взаимодействията и повишаването на ефективността за бъдещите години, тъй като ефективността, с която се предоставя дадена услуга от общ икономически интерес, не подлежи на контрола на Комисията в съответствие с член 106, параграф 2 от ДФЕС.
(50)
В коментарите си от 2 ноември 2009 г. Асоциацията на европейските търговски телевизии (ACT) заявява, че одобрява решението на Френската република да намали значително търговската реклама на своя обществен излъчващ оператор. ACT отбелязва, че две условия, установени от съдебната практика по делото Altmark (11), не са изпълнени в конкретния случай, така че предвиденият бюджетен принос представлява помощ. Все пак ACT счита, че ако за системата за финансиране на помощта с такса, удържана върху приходите от реклама на конкурентите, се приема, че е в съответствие с правото на Съюза, ползите от оттеглянето от пазара биха били значително намалени, тъй като една такава система в някои отношения би могла да доведе до повече нарушения от традиционните двойни системи за обществено и търговско финансиране.
(51)
ACT счита, че задълженията за обществена услуга на France Télévisions не трябва да се променят значително в сравнение с тези от 1994 г. и да останат подобни на задълженията на други частни оператори. Също така прогнозите за компенсация на загубата на рекламни приходи до 2012 г. са неясни и не отчитат нито намаляването на свързаните с тях разходи за инвестиция, нито възможното намаление на разходите при изготвяне на програмите, които зависят в по-малка степен от затрудненията на рекламодателите, нито очакваното увеличаване на взаимодействията. Механизмът за коригиране на обществените и търговските приходи спрямо разходите, предвиден в договора за целите и средствата, би трябвало да бъде проверен, като се има предвид именно променливостта на търговските приходи, без което Комисията не би разполагала с надеждна информация, за да определи реалните разходи за предоставената услуга и съществуването на евентуална свръхкомпенсация. Тази проверка следва да се извърши, без предприятието да разполага с аналитично счетоводство, както посочва Сметната палата.
(52)
Накрая, ACT счита, че помощта на практика се финансира от новите такси, въведени с реформата, и че що се отнася до таксата върху аудио-визуалната реклама, последната въвежда във Франция модел за финансиране на обществената услуга чрез конкурентите, който на други места е премахнат. Механизмът за помощ запазва ресурсите на France Télévisions, тъй като става все по-очевидно, че рекламодателите не дават пълна информация за търсенето си на конкурентни канали. От друга страна, подобен механизъм ще увеличи препятствията пред навлизането на френския пазар.
(53)
В мнението си от 2 ноември 2009 г. France Télévisions счита, че механизмът, за който е постъпило уведомление, не му предоставя никакво икономическо предимство спрямо конкурентите му, тъй като, макар и да бъде защитено от загубата на търговските приходи, то това ще е в замяна на наложена от държавата трудност, която нито един частен оператор на пазара няма да претърпи: спирането на рекламата. Когато спирането на рекламите влезе в сила, всяко нарушение на конкуренцията на този пазар ще изчезне, тъй като натискът му върху конкурентите по отношение на спонсорите, като се има предвид ограниченото му присъствие, също ще бъде нулево. По отношение на закупуването на т.нар. аудио-визуални права „premiums“, тъй като TF1 е гледана от 96 от 100 най-добри зрители и от 18 от 20 най-добри зрители през 2008 г., France Télévisions не би сключила договор за изключителни права с големите американски предприятия в областта. То обаче трябва да инвестира в аудивизуалното творчество при изисквания за качество, несъвместими с целевите зрители на търговските канали. По отношение на продажбата на програми France Télévisions счита, че има само маргинално присъствие.
(54)
France Télévisions счита освен това, че тъй като сумата, която ще му бъде отпусната, зависи предварително, точно и обективно всяка година от разходите за неговите мисии, с последваща корекция в случай на разлика с действителните разходи, механизмът, за който е постъпило уведомление, отговаря на второто условие, поставено от съдебната практика по делото Altmark. Четвъртото условие, което се изисква от тази съдебна практика, също би било изпълнено, тъй като взаимодействията, които не са могли да бъдат използвани в миналото, ще бъдат използвани с преработването на правната организация и на устава, като четвъртото условие изисква само услугата да бъде предоставена при най-ниски възможни разходи, а разходите да съответстват на разходите на добре управлявано средно предприятие.
(55)
Според France Télévisions, по отношение на условията за съвместимост с вътрешния пазар на механизма, за който е постъпило уведомление, тъй като последният се предполага, че ще продължи да се прилага много години, нетните разходи за обществената услуга няма да могат да бъдат известни с абсолютна сигурност, така че Комисията да може да упражнява предварителен контрол относно липсата на свръхкомпенсация. Тъй като ориентировъчните прогнози за 2010-2012 г. не са несъвместими с евентуална разумна печалба или образуването на ограничен резерв от 10 % от годишните разходи за обществена услуга, законовите и подзаконовите актове, които установяват последващ контрол, ще дадат възможност при всички положения да се осигури пропорционалността на финансирането. В замяна на това, тъй като промените в разходите за програмната схема зависят от избора на редакторите му, France Télévisions счита, че е длъжно да спазва само задълженията за обществена услуга съгласно закона, като съдържанието може да бъде свободно определяно от Френската република. От друга страна, тези задължения са отразени и чрез изискване за зрители, върху което спирането на рекламите не оказва влияние. В противовес на това трябва да бъде закупен по-голям брой програми.
(56)
В мнението си от 2 ноември 2009 г. Métropole Télévisions (M6) счита, че предвиденият инструмент за финансиране представлява държавна помощ по смисъла на член 107 от ДФЕС, именно защото второто и четвъртото условие, установени от съдебната практика по делото Altmark, не са изпълнени: компенсация, основана на очаквана загуба на търговски приходи по естествен начин - и на практика - изменящи се, не следва да се счита като основана на обективни и прозрачни параметри за изчисление на разходите за обществена услуга. От друга страна, основата за изчисление не са разходите на добре управлявано средно предприятие от сектора, а разходите на France Télévisions, за което голям брой показатели сочат, че е управлявано по неефективен начин, което би утежнило разходите за обществената услуга за сметка на данъкоплатците.
(57)
Що се отнася до съвместимостта на мярката с вътрешния пазар, M6 счита, че предвиденият инструмент за финансиране е незаконен, тъй като структурно поражда свръхкомпенсация на разходите за обществена услуга. Директива 2006/111/ЕО на Комисията от 16 ноември 2006 г. относно прозрачността на финансовите отношения между държавите-членки и публичните предприятия, както и относно финансовата прозрачност в рамките на някои предприятия (12) изисква от Франция да прехвърли приходите и разходите от услугата от общ интерес въз основа на последователно прилаганите принципи за аналитично счетоводство. Както беше подчертала Сметната палата, France Télévisions не разполага с такива счетоводни инструменти. Следователно няма обективен елемент, който да послужи за изчисляването на размера на компенсацията. Свръхкомпенсацията би била неизбежна, тъй като субсидията се изчислява въз основа на търговските приходи, които не са част от мисията за обществена услуга, нито трябва да бъдат взети предвид в нейните разходи. Случайният характер на прогнозите за загубени приходи и липсата на анализ на разходите неизбежно биха довели до свръхкомпенсация.
(58)
Включването в механизма за финансиране на новите такси утежнява отрицателните последици от помощите върху пазарите за закупуване на аудио-визуални права - където лошото управление на France Télévisions, защитено посредством държавните помощи, увеличава разходите на конкурентите - и върху рекламната дейност, която France Télévisions ще пренесе към спонсорството, без M6, като се има предвид различният му профил на зрители, да заеме пространството, освободено от France Télévisions. При тези условия оправдано може да бъде само последващо финансиране. Следователно от структурна гледна точка механизмът е незаконен, ако не бъдат въведени механизми за независим последващ контрол, който реално да гарантира, че няма да е налице свръхкомпенсация, въз основа на реални данни, въвеждането на който би било неефективно във Франция според M6.
(59)
В мнението си от 2 ноември 2009 г. Télévision Française 1 (TF 1) отново поставя реформата на финансирането на France Télévisions в контекста на структурни промени, които засягат рекламния пазар, където значението на интернет значително нараства. Телевизията получава едва около 11 % от 33 млрд. евро от разходите за комуникация на рекламодателите през 2008 г. Между януари и септември 2009 г. оборотът от реклами на наземните цифрови телевизионни канали се е увеличил с 60 % спрямо намалението от 8 % за трите исторически наземни канала. За 2008 г. платените от TF1 данъци и такси са 60 % от печалбата му. Многогодишните договори за закупуване на права, инфлацията на цените и непроменливостта на разходите, сред които са и разходите за програмната схема, компенсирани чрез подзаконови задължения за производство и разпространение на френски и европейски произведения, представляват 30 % от общите разходи и според TF1 намаляват полето му на действие. Паралелно с това фактът, че подлежи на нова аудио-визуална такса, би засилил нарушенията на конкуренцията на пазара.
(60)
Евентуалното прехвърляне към TF1 на търсенето от страна на рекламодателите е обявената цел на таксата върху аудио-визуалната реклама. Не само че очакваното прехвърляне на 350 млн. евро от оборота към трите наземни канала не е станало факт през 2009 г., а те отбелязват и намаление от 450 млн. евро спрямо прогнозите. От друга страна, обхватът на това прехвърляне във всеки случай би бил ограничен от законовите и подзаконовите актове, които при транспонирането на правото на Съюза ограничават времето, предназначено за реклама, най-много до дванадесет минути на час предаване, при условие че не се превишат средно шест минути на час за ден.
(61)
TF1 счита, че таксата представлява държавна помощ по две причини: по отношение на това, че на практика France Télévisions вече няма да трябва да плаща след 30 ноември 2011 г. (датата, на която ще трябва да спре рекламите, платените суми за които представляват основата) и, второ, по отношение на това, че France Télévisions ще бъде бенефициер на събраните в тази рамка ресурси, тъй като от големия брой правителствени и парламентарни декларации по време на разискванията по проектозакона се вижда, че то е бенефициер на помощта. Независимо от това, че е законен, режимът за облагане, който я финансира, следва да бъде взет предвид, за да може помощта да бъде оценена.
(62)
TF1 счита, че подлежи на задължения, сравними с тези на France Télévisions, чиито програми се различават несъществено от неговите. Дори и TF1 да приеме одобрително преработването на договора за целите и средствата и на спецификациите след реформата на общественото аудио-визуално разпространение, като се позовава на становището на Сметната палата, то счита, че предлагането на обществена услуга по радио- и телевизионно разпространение не е достатъчно индивидуализирано. Също така се подчертава, че в предишната спецификация количествените задължения за излъчване са съставлявали 10 % от програмните схеми.
(63)
Освен това не са достатъчни контролът на разходите и качеството на управлението на France Télévisions, които водят до това обществената услуга да не се предоставя на най-ниска цена за общността и пораждат риск от свръхкомпенсация. Ето защо в този смисъл Комисията следва да провери нарастването на печалбата от търговските дейности, взаимодействията, които би трябвало да последват след 2009 г. в резултат на създаването на единствено предприятие France Télévisions, и незначителния натиск върху разходите за програмната схема вследствие на по-слабата зависимост от рекламодателите.
V. КОМЕНТАРИ НА ФРЕНСКАТА РЕПУБЛИКА
(64)
В мнението си, представено на 7 октомври 2009 г. и уточнено по-късно, по отношение на прилагането на член 106, параграф 2 от ДФЕС Френската република се позовава по-специално, от една страна, на изразените от Комисията съмнения относно пропорционалността на публичното финансиране и риска от свръхкомпенсация и, от друга страна - относно вземането предвид на новите такси, въведени с реформата на общественото аудио-визуално разпространение, за да се оцени съвместимостта с вътрешния пазар на мярката, за която е постъпило уведомление.
V.1. Пропорционалност на финансирането и последващ контрол на риска от свръхкомпенсация
(65)
Френската република посочва, че мярката, за която е постъпило уведомление, не е компенсация на пропуснати рекламни приходи на групата France Télévisions, макар че с информативна цел е отразена в предоставените прогнозни суми, а финансиране, предназначено да покрива разходите за изпълнение на мисията за обществена услуга. Нуждите от финансиране на практика ще се променят в зависимост от промените в разходите за програмната схема, колебанията на търговските приходи или средствата за разпространение.
(66)
Френската република подчертава, че предварителното утвърждаване на липсата на риск от свръхкомпенсация трябва да бъде направено чрез проверка на съществуването на законови и подзаконови механизми за контрол, в съответствие със съдебната практика и практиката за прилагане от Комисията, а не спрямо примерните прогнозни суми за субсидия и посочените разходи за в бъдеще. Примерните суми са предоставени за илюстрация, като се има предвид планираният оборот, одобрен от надзорните органи на France Télévisions. Методът за изчисление на субсидията не се опира на прогнозата за намаляване на рекламните приходи на France Télévisions. Изчисляването се основава на обща формула, така че за всяка година комбинираната сума от таксата за телевизия (contribution à l’audiovisuel public) и бюджетната субсидия, при зачитане на ангажиментите на Френската република и на механизмите за последващ контрол, да бъде установена чрез законови и подзаконови разпоредби, пропорционално на разходите за мисията за обществена услуга на France Télévisions, намалена с търговските му приходи.
(67)
Освен това по отношение на новите новаторски аудио-визуални услуги, посочени в съобщението относно радио- и телевизионното разпространение, Френската република подчертава, че известен брой е вече предвиден в новите спецификации за France Télévisions и изменения договор за целите и средствата, които са били и ще подлежат на предварителен и периодичен контрол и консултации, описани по-горе. За в бъдеще Франция счита, че въвеждането на всяка една нова важна услуга трябва да бъде отразено в договора за целите и средствата, към който ще се прилагат същите видове контрол.
(68)
От друга страна, като се има предвид влизането в сила на съобщението относно радио- и телевизионното разпространение след откриването на настоящата процедура, Френската република се задължава да усъвършенства инструмента си за последващ финансов контрол, за да изпълни новоприетите правила в това съобщение в областта на механизмите за финансов контрол. Следователно се предвижда изменение на член 2 от Декрет № 2007-958 от 15 май 2007 г. Това изменение цели:
-
да гарантира, че докладът за отделните сметки - изискване, което дава възможност да се гарантира, че няма свръхкомпенсация - ще бъде, подобно на предвидения в член 3 доклад, контролиран от външен орган, избиран с одобрението на министъра, който отговаря за комуникацията, предаден на този министър, както и на Националното събрание и на Сената, като изготвянето му е за сметка на France Télévisions,
-
да се усъвършенства функционалният механизъм, който може да осигури ефективно възстановяване на евентуални свръхкомпенсации или кръстосани субсидии, отбелязани в отделни сметки, и които не са съвместими с член 53 от Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. за свободата на съобщенията, както и със съобщението относно радио- и телевизионното разпространение.
(69)
Също така, за да се допълни информация на Комисията през първите години от реформата, започната със Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г., френските органи са поели задължението да предоставят на Комисията за периода 2010-2013 г.:
-
изготвените доклади в съответствие с членове 2 и 3 от горепосочения декрет, след изменението му, в срок от шест месеца след общите събрания за одобрение на сметките, включително данните относно промените в рекламните пазарни дялове от 2007 г. насам,
-
държавните елементи за мониторинг на изпълнението на мисиите за обществена услуга от France Télévisions, които са балансът на каналите, изготвян всяка година от Върховния съвет по аудио-визуални въпроси (предвиден в член 18 от Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г.), и отчетът от изслушванията пред парламентарните комисии (комисиите на Националното събрание и на Сената по културните въпроси и финансите) на президента на France Télévisions по повод годишното изпълнение на договора за целите и средствата (както е предвидено в член 53 от горепосочения закон).
V.2. Вземане предвид на новите такси, въведени с реформата на общественото аудио-визуално разпространение
(70)
Френската република счита, че не е взела предвид новите такси върху рекламата и електронните комуникации в уведомлението си. Макар и въведени със същия законодателен инструмент, който установява реформата, тези такси не попадат в полето на мярката, за която е постъпило уведомление.
(71)
Френската република посочва, че публичните декларации, заедно с гласуването на закона, разгледан в решението за откриване на процедурата, по-късно оспорени от разпоредбите на този закон, не са достатъчни за установяването на задължителна връзка между предназначението на таксите и финансирането на помощта в правото на Съюза. Във френското право тези такси се събират в полза на общия държавен бюджет, допринасят за финансирането на всички публични разходи и отговарят на принципите за универсалност и бюджетно единство, които са част от конституционността на публичните финанси. В съответствие с член 36 от основния закон от 1 август 2001 г. относно закона за финансите, за да бъдат цялостно или частично предоставени ресурси, определени в полза на държавата, на юридическо лице, е необходима изрична разпоредба в закона за финансите, която в конкретния случай не съществува.
(72)
Френската република подчертава, от друга страна, че няма проект, който да цели създаването на връзка между предназначението на посочените такси и финансирането на France Télévisions. Тя посочва, че ако трябва да бъде предвидено изменение на структурата на режима, френските органи ще изпратят ново уведомление до Комисията съгласно разпоредбите на член 108, параграф 3 от ДФЕС.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
VI.1. Наличие на помощта по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(73)
Член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз гласи: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.“ Условията за прилагане са разгледани по-долу.
VI.1.1. Държавни средства
(74)
Бюджетните субсидии, предмет на настоящото уведомление, ще бъдат включвани всяка година в Закона за финансите, който установява държавния бюджет на Франция. Следователно става въпрос за мерки, предоставени чрез държавни средства.
VI.1.2. Икономическо предимство с избирателен характер
(75)
Механизмът за бюджетната субсидия с преобладаващи държавни средства, предоставени на France Télévisions, е с избирателен характер, тъй като France Télévisions ще бъде негов единствен получател. Годишната бюджетна субсидия за функциониране, която цели именно да позволи на предприятието да извършва дейностите си, ще бъде компенсация за пропуснатите рекламни търговски приходи, които частично са финансирали разходите и инвестициите му до този момент. По този начин France Télévisions ще може да постигне дял зрители, непостижим без бюджетната субсидия. Следователно то получава икономическо предимство, което е невъзможно да бъде получено по друг начин, или съответно, ако става въпрос за субсидия - при различни пазарни условия, тоест тези, при които работят частните му конкуренти.
(76)
От друга страна, Комисията отбелязва, че Френската република не е представила мнение, което да поставя под въпрос оценките на Комисията в решението за откриване на процедурата по отношение на това, че предвидените субсидии не биха изпълнили кумулативно критериите, посочени в съдебната практика по делото Altmark, и следователно биха предоставили икономическо предимство, което представлява държавна помощ (13). Тя отбелязва обаче, без да се засяга последващото развитие в управлението и резултатите на France Télévisions за предстоящите години, че понастоящем докладът на френската Сметна палата за France Télévisions - публикуван през октомври 2009 г. след решението за откриване на процедурата - подкрепя аргументацията ѝ, според която четвъртото условие не е изпълнено.
(77)
В обобщение на горепосоченото става ясно, че отпускането на бюджетни субсидии само за групата France Télévisions чрез държавни финансови средства на Франция ще предоставя предимство с избирателен характер на това предприятие.
VI.1.3. Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията между държавите-членки
(78)
France Télévisions осъществява дейност в областта на производството и излъчването на програми с търговска цел, а именно като разпространява платени реклами за рекламодатели или спонсорирани емисии в своите програми, като продава правата си за разпространение или като купува такива права. Тези търговски дейности се упражняват в конкуренция с други канали, като TF1, M6, Canal +, именно във Франция, където, както подчертават френските органи, групата France Télévisions е първата аудио-визуална група. През 2010 г. делът на France Télévisions би трябвало да е около 10 %, който му отрежда трето място като доставчик на френския пазар.
(79)
До изтичането на срока за премахване на търговската реклама през 2011 г. France Télévisions ще продължи да осъществява дейност, макар и с ограничено ефирно време, на френския пазар на телевизионната търговска реклама в конкуренция с други излъчващи оператори. Дори и след 2011 г. France Télévisions ще може да предлага услугите си на рекламодателите за реклами на стоки под родово наименование или спонсорство на емисии в конкуренция с останалите излъчващи оператори, осъществяващи дейност във Франция. Дори и конкурентите на France Télévisions да се възползват изцяло от почти пълното оттегляне на France Télévisions от рекламния пазар в резултат на реформата, все пак France Télévisions ще продължи да присъства на него. Всъщност в обеми и в пазарен дял за постоянните конкуренти спрямо 2007 г., въз основа на очакваните приходи от реклама и спонсорство на France Télévisions, представени от френските органи, France Télévisions все още ще притежава 3,3 % от пазара през 2012 г. при съответно повече от 50 % и 20 % за TF1 и M6.
(80)
France Télévisions ще може да постигне дял зрители, който не би имала при липса на разглежданата бюджетна субсидия, което може да окаже въздействие върху зрителите на останалите излъчващи оператори и следователно върху търговските дейности на последните, което да доведе до нарушаване на условията за конкуренция. При всички положения France Télévisions ще продължи да осъществява дейност и на пазарите за закупуване и продажба на аудио-визуални права с правомощие за договаряне, запазено благодарение на посочената по-горе подкрепа. Запазването на инвестициите в програмите, възможни благодарение на бюджетните субсидии, оказва влияние върху степента, при която France Télévisions може да купува или продава на тези пазари.
(81)
От горепосоченото става ясно, че бюджетните средства за единствената група France Télévisions чрез финансови ресурси на Франция нарушават или най-малкото заплашват да нарушат конкуренцията, която съществува в областта на търговската експлоатация на радио- и телевизионното разпространение във Франция и в известен смисъл в други държави-членки, в които се разпространяват програмите на France Télévisions.
(82)
Пазарите за продажба и закупуване на аудио-визуални програми и права за излъчване, на които France Télévisions осъществява дейност, са с международно измерение, дори и закупуването да се извършва с териториално ограничение най-общо в една държава-членка. От друга страна, програмите на France Télévisions, чието излъчване може да бъде запазено благодарение на държавната подкрепа, се приемат в други държави-членки, като Белгия и Люксембург. Накрая, France Télévisions излъчва програми и по Интернет, достъпни и на други места освен във Франция.
(83)
При тези условия предвидените бюджетни субсидии могат да доведат до евентуално нарушаване на условията за конкуренция и да засегнат търговията между държавите-членки.
VI.1.4. Заключение относно наличието на държавна помощ
(84)
С оглед на горепосоченото бюджетните субсидии, които Френската република предвижда да отпусне на France Télévisions, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС и е необходимо да се разгледа съвместимостта ѝ с вътрешния пазар.
VI.2. Съвместимост по отношение на член 106, параграф 2 от ДФЕС
(85)
Член 106, параграф 2 от ДФЕС гласи, че „предприятията, които са натоварени с функцията да оказват услуги от общ икономически интерес или които имат характер на фискален монопол, се подчиняват на разпоредбите, съдържащи се в Договорите, и в частност на правилата на конкуренцията, доколкото прилагането на тези правила не препятства фактически или юридически изпълнението на специфичните задачи, които са им възложени. Развитието на търговията не трябва да се засяга до степен, която би била в противоречие с интересите на Съюза.“
(86)
В своето съобщение относно радио- и телевизиното разпространение Комисията излага ринципите, към които се придържа при прилагането на член 107 и член 106, параграф 2 от ДФЕС, за държавното финансиране на публичните излъчващи организации. В този смисъл оценката на Комисията се отнася до следните два аспекта:
-
съществуването на точно и ясно определение в официален акт на мисията за обществена услуга, включително при доставката на важни нови услуги, и подлежаща на механизми за ефективен контрол от независима организация на излъчващия оператор,
-
пропорционалността и прозрачността на публичното финансиране на необходимите компенсации за тази мисия, без компенсациите да превишават размера на нетните разходи за мисията за обществена услуга, също подлежат на ефективен контрол.
VI.2.1. Точно и ясно определени в официален акт на мисията за обществена услуга, която подлежи на ефективен контрол
(87)
Както беше посочено по-горе, Комисията не е изразила съмнения в решението си за откриване на процедурата, поради изложените в него причини, нито по отношение на адекватността на определението и на мандата на мисията за обществена услуга, възложена на France Télévisions чрез официални актове, нито по отношение на адекватността на външния контрол, упражняван върху начина, по който France Télévisions изпълнява възложените ѝ задължения, описани по-горе. Ето защо Комисията е счела, че съответните разпоредби от изменения Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. (членове 43-11, 44, 48 и 53) и от декретите или официалните актове за прилагането му, а именно по отношение на спецификациите (Декрет № 2009-796 от 23 юни 2009 г.) и договора за целите и средствата, са в съответствие с правилата за прилагане на член 106, параграф 2 от ДФЕС относно оценяването на помощите за обществената услуга радио- и телевизионно разпространение, изложени в съобщението относно радио- и телевизионното разпространение.
(88)
Това заключение е било логично предвид вече направените от Комисията заключения по този повод в съответствие с приложимото по това време съобщение, в нейните решения от 2003 и 2005 г. за France 2 и France 3 и за France Télévisions от 2008 и 2009 г.
(89)
В допълнение следва да се разгледат общите коментари на някои заинтересовани страни, които целят да потвърдят привидно сходния характер на програмите на обществената телевизия и на конкурентите, оспорени на практика от коментарите на други страни, и които не са от такова естество, че да променят тази оценка.
(90)
Измененият Закон № 86-1067 за свободата на съобщенията определя обширно, качествено, но точно задълженията за обществена услуга на France Télévisions. Последното трябва по-специално да се насочи към широка публика и да разнообрази предлагането си с цел да удовлетвори, при зачитане на плурализма, демократичните, социалните и културните нужди на обществото. Фактът, че някои конкуренти са длъжни, тъй като членуват в UER, да спазват устава му, както подчертава FFTCE, не пречи на съществуването на конкретни задължения за обществена услуга, посочени в официални актове на Френската република, които, за разлика от задълженията, които произтичат от членуването в UER, се налагат само на France Télévisions.
(91)
От друга страна, ако е необходимо, задълженията на France Télévisions се посочват и в спецификациите, и в договора за целите и средствата, заедно с точни и количествени показатели, които трябва да бъдат постигнати в програмната схема, които не се прилагат към конкурентните оператори. Държавните средства, отпуснати на France Télévisions, са предназначени за постигането на целите и изпълнението на задълженията за обществена услуга, определени в законови и подзаконови разпоредби в името на общия интерес, тъй като частните ресурси, предоставени на конкурентните излъчващи оператори, имат чисто стопанска цел. Също така съществуването на подзаконови или свободно приети ограничения от операторите при дейността им по излъчването не означава съществуването на недиференцирано предлагане на практика за публичните и частните излъчващи оператори. Тези задължения за обществена услуга, които произтичат от закона, за разлика от тези, които произтичат от членуването в UER, от друга страна, подлежат на периодичен външен контрол, а именно парламентарен, по отношение на изпълнението им.
(92)
Освен това SACD посочва най-големия ангажимент на France Télévisions в подкрепа на оригиналното френско аудио-визуално и кинематографично творчество, подлежащ на много по-малки задължения. Разбира се, мнението на SACD не излага и не илюстрира причините, поради които чуждестранните произведения, различни от френските, евентуално от други държави-членки, са с по-ниско качество от тези, които France Télévisions ще финансира. Независимо от това един задължителен ангажимент в подкрепа на оригиналното творчество, нараснал в абсолютно отношение и спрямо конкурентите, допринася и е пряко свързан със социалните и културните нужди на френското общество, на които програмите на France Télévisions трябва да отговорят в съответствие със задълженията му за услуга от общ интерес.
(93)
Като се има предвид информацията, предоставена от Френската република, положителната оценка относно определението и контрола на мисията за обществена услуга на France Télévisions трябва да бъде разширена към приложимите механизми за въвеждането на значими нови аудио-визуални услуги, по смисъла на съобщението относно радио- и телевизионното разпространение, влязло в сила след решението за откриване на настоящата процедура. Тези услуги, които разширяват предлагането на програмно излъчване на други носители или формати, са включени в спецификациите и договорите за целите и средствата на France Télévisions, където се уточняват и отразяват съответно мисиите за услуга от общ икономически интерес, предвидени от закона. Тези документи са приети с декрет, както е посочено по-горе, така че вече предвидените нови услуги и тези, които евентуално предстоят, подлежат на същите специфични процедури за предварителна консултация и за последващ контрол на годишното изпълнение като посочените мисии.
(94)
В обобщение, определението за мисия за обществена услуга, възложена на France Télévisions, както и свързаните с нея механизми за контрол съответстват на правилата и принципите, установени в съобщението относно радио- и телевизионното разпространение, като те самите се основават на съдебната практика на съдилищата на Съюза.
VI.2.2. Пропорционалност и прозрачност на публичното финансиране
(95)
Съобщеният от Френската република механизъм за финансиране, част от който е годишната субсидия за компенсация на намаляването, последвано от премахване на рекламите, трябва да бъде установен като постоянен и да се разшири отвъд предвидената от закона дата за спиране на рекламите, а именно ноември 2011 г.
(96)
Годишното публично финансиране ще включва разпределянето на част от ресурсите от таксата за телевизия (contribution à l’audiovisuel public), наричана по-рано redevance, и предвидената със Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г. субсидия. Към съществуващата помощ, одобрена от Комисията в решението ѝ от 20 април 2005 г., която не се изменя от предвидения механизъм, се добавя и бюджетна субсидия, точният размер на която ще се определя всяка година в закона за финансите за текущата бюджетна година. В мнението си Френската република посочва, че въз основа на нетните разходи за обществена услуга преди всяка бюджетна година предварително ще се определя размерът на годишната субсидия.
(97)
Това става ясно от примерните прогнози, предоставени от френските органи в отговор на изразените от Комисията съмнения в решението за откриване на процедурата. Комисията отбелязва ориентировъчния според френските органи характер на очакванията от бизнес плана и приема, че за предприятието, на което е възложена подобна мисия за обществена услуга и което трябва да поеме многогодишни разходи за тази цел, е полезно да разполага с очаквана финансова рамка в бизнес плана, включена в допълнението към договора за целите и средствата. Като се има предвид това, общо ориентировъчните държавни средства, посочени в него, продължават да бъдат свързани, макар и с по-малък размер, с размерите на брутните разходи за предоставянето на тази услуга, очаквани за периода 2010-2012 г.
(98)
Като се има предвид относителната предвидимост на брутните разходи, по-малко нестабилни в сравнение с търговските приходи, които служат за установяването на нетните разходи, ориентировъчните цифри от бизнес плана потвърждават a priori твърдението на Френската република по отношение на определящия характер на критерия за нетните разходи за обществена услуга за определянето на годишния размер на предстоящата субсидия. Следователно задължението за финансова компенсация от държавата, въведено със Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г., ще бъде фактът, който поражда бюджетната субсидия, за която е постъпило уведомление, без да се определя размерът ѝ спрямо евентуално очакваните рекламни приходи, пропуснати в резултат на премахването на рекламите.
(99)
Подобен подход изглежда обективно оправдан. Всъщност поради постоянния характер на субсидията определянето на нейния размер спрямо евентуално получените рекламни приходи, ако рекламите не се премахнат в съответствие със закона, например като се определи евентуалният размер на приходите преди обявяването и въвеждането на реформата, с евентуална корекция в зависимост от промените на пазара на телевизионната реклама, би било още по-произволно. Ако размерът на субсидията се изчислява спрямо приходи, за които се счита, че има законно основание, намалението на брутните разходи за по-широка обществена услуга от очакваното, в резултат например на бъдещи взаимодействия при учредяването на единственото предприятие France Télévisions, би могло да породи риск от свръхкомпенсация чрез държавните ресурси.
(100)
Начинът за изчисление на годишната субсидия спрямо разходите за мисията за обществена услуга, намалени с оставащите нетни търговски приходи, от друга страна съответства на ангажимента на Френската република, вече отразен в член 44 от изменения Закон № 86-1067 за свободата на съобщенията и в член 2 от декрета относно финансовите отношения между Франция и организациите от аудио-визуалния публичен сектор, държавните средства, предоставени на France Télévision, да не превишават нетните разходи за изпълнение на задълженията за обществена услуга, възложени на последното. Както припомнят френските органи, този ангажимент и посочените по-горе разпоредби са изцяло приложими към бюджетната субсидия, за която е постъпило уведомление, и към механизма за годишно публично финансиране, от което тя ще бъде неразделна част.
(101)
Следователно начинът за изчисление на годишната субсидия спрямо нетните разходи за мисията за обществена услуга - намалена с оставащите нетни търговски приходи - изглежда пропорционален по смисъла на съобщението на Комисията относно радио- и телевизионното разпространение.
(102)
В тази връзка изразеното противоположно мнение на някои трети заинтересовани страни не може да промени това заключение:
-
коментарите на FFTCE, според които компенсацията за пропуснати ползи от рекламните приходи, които не са част от мисията за обществена услуга, не е част от финансирането на тази мисия, не следва да бъдат приети, както и коментарите на M6 по отношение на нестабилните и следователно неточни предвиждания за пропуснати търговски приходи; в зависимост от нетните разходи за обществена услуга на France Télévision предварително ще трябва да се определи годишният размер на субсидията, като очакванията за сумата, предоставени от Френската република за 2010, 2011 и 2012 г., от друга страна са единствено ориентировъчни,
-
коментарите на M6, които целят да докажат, че предполагаемата липса на инструменти за аналитично счетоводство на France Télévisions според Сметната палата на Франция в структурно отношение би породила свръхкомпенсация, в смисъл че субсидията се основава на необективни елементи на разходите, както и мнението на TF1 относно свръхкомпенсацията на неконтролираните или лошо управлявани разходи, не са основателни; първо, Сметната палата е посочила през октомври 2009 г. липса на инструменти за управление, включващи по отношение на групата France Télévisions инструментите за аналитично счетоводство на филиалите, а не липса на какъвто и да е инструмент за аналитично счетоводство на управлението; за всяко дружество от групата France Télévisions е налице аналитично счетоводство,
-
второ, разглеждането на съвместимостта на компенсацията с вътрешния пазар, за разлика от разглеждането на съществуването на икономическо предимство за France Télévisions, не засяга разходите, които средно и добре управлявано предприятие в сектора би могло да направи, за да предостави услугата от общ интерес, а засяга разходите, които реално ще направи France Télévisions, като в това се включва очакваното намаление в бъдеще; както беше посочено по-горе, общият размер на държавните средства, които да бъдат изплатени на France Télévisions, a priori ще бъде по-малък от направените разходи за предоставянето на обществената услуга и ще бъде определен, така че да се избегне свръхкомпенсация след приспадане на нетните търговски приходи.
(103)
Тези забележки, необосновани, що се отнася до предварителното определяне на размера на годишната субсидия, не вземат предвид обаче съществуването на механизмите за последващ контрол. Всъщност, както беше посочено по-горе, предварителното годишно определяне в закона за финансите на субсидията за бюджетната година ще бъде последвано от механизми за последващ контрол, а при необходимост - от възстановяване.
(104)
Съобщението относно радио- и телевизионното разпространение предвижда държавите-членки да въведат подходящи механизми за предотвратяване на всякаква свръхкомпенсация, като редовно осъществяват контрол върху използването на публичното финансиране. Както е посочено в съобщението, ефективността на контрола се гарантира, като се осъществява на равни периоди от време от независима организация, заедно с механизми за възстановяване на евентуални свръхкомпенсации или правилно разпределяне през следващата бюджетна година на евентуални резерви, които не превишават 10 % от годишните разходи за обществена услуга, от една страна, и от друга, на евентуални кръстосани субсидии.
(105)
В член 44 от Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. се посочва, че „държавните средства, отпуснати на организациите от публичния аудио-визуален сектор като компенсация за възложените им задължения за обществена услуга, не превишават размера на разходите за изпълнение на посочените задължения“. Тази разпоредба произтича от ангажиментите на Френската република да включва изрично в закона принципа за липсата на свръхкомпенсация на задълженията за обществена услуга, установен в рамките на процедурата, която е довела до решението за съвместимост на Комисията от 20 април 2005 г. относно използването на ресурсите от таксата (redevance) (14).
(106)
Член 2 от Декрет № 2007-958 от 15 май 2007 г. относно финансовите отношения между държавата и организациите от публичния сектор на аудио-визуалната комуникация съдържа същия текст като този на член 53 от закона от 30 септември 1986 г., като се отчитат „преки[те] или косвени приходи от мисията за обществена услуга“, и посочва, че разходите за мисията за обществена услуга са установени в отделни сметки. В член 3 декретът предвижда задължение за France Télévisions и неговите филиали да спазват обичайните пазарни условия за всички свои търговски дейности, както и външна организация да изготвя годишен доклад относно изпълнението на това задължение, внасян пред компетентния министър, Националното събрание и Сената. Последната разпоредба също така се отнася и до ангажиментите на Френската република, посочени в решението на Комисията от 20 април 2005 г., цитирано в съображение 7.
(107)
Общият съд на Европейския съюз е установил, че както разпоредбите относно принципа за липса на свръхкомпенсация, така и контролът и проверката на прилаганите от France Télévision условия към търговските му дейности разсейват по много сполучлив начин тревогите, изразени от Комисията по време на процедурата, довела до решението от 20 април 2005 г. (15) Общият съд е потвърдил, че последващият контрол, осъществяван относно спазването на ангажиментите, е подходящ (16).
(108)
Комисията е получила и разгледала доклади за изпълнение на членове 2 и 3 от декрета относно бюджетните години 2007 и 2008 (като докладите, изготвени съгласно член 3 от декрета, са били сертифицирани за 2007 г. от одиторите PriceWaterhouseCoopers и KPMG и за 2008 г. от Cabinet Rise), както и предвидения в член 2 проектодоклад за 2009 г. В наличните доклади се заключава, че публичните ресурси, отпуснати на групата France Télévisions, не са превишили нетните разходи за изпълнение на задълженията за обществена услуга, възложени на France Télévisions, и че предприятието е спазило обичайните пазарни условия във всички свои търговски дейности. Това изключва евентуалните кръстосани субсидии между търговските дейности и дейностите за обществена услуга. Изготвянето на въпросните доклади показва, от друга страна, че изготвянето на сметките за разходите и средствата от обществената услуга на отделните канали на France Télévisions е възможно посредством съществуващи счетоводни инструменти, обратно на становището именно на M6.
(109)
Правилата за последващ контрол на държавните средства, предвидени в Декрет № 2007-958, ще се приложат към бюджетната субсидия, за която е постъпило уведомление. От въвеждането на контрола общо отпуснатите на France Télévisions държавни средства не са били достатъчни за покриването на нетните разходи за изпълнение на задълженията за обществена услуга, така че въпросът с предоставянето на евентуална свръхкомпенсация е неуместен. За очакваните средносрочни приходи и разходи, посочени в бизнес плана и в таблица 1 по-горе, за 2012 г. е предвиден малък излишък, който, ако се потвърди, тъй като няма да е необходим за компенсиране на очакваните дефицити за 2010 и 2011 г., следва да бъде по принцип и приоритетно предоставен за покриване на разходите в подкрепа на аудивизуалното творчество.
(110)
При всички положения, за да приведе в съответствие съществуващия механизъм с нововъведените уточнения през 2009 г. чрез съобщението относно радио- и телевизионното разпространение, Френската република се задължава да внесе изменение в член 2 от Декрет№ 2007-958 от 15 май 2007 г., така че:
-
да гарантира, че годишният доклад за отделните сметки ще бъде, подобно на предвидения в член 3 доклад, контролиран от външен орган, избиран с одобрението на министъра, който отговаря за комуникацията, предаден на този министър, както и на Националното събрание и на Сената, като изготвянето му е за сметка на France Télévisions,
-
да се усъвършенства функционалният механизъм, който може да осигури ефективно възстановяване на евентуални свръхкомпенсации или кръстосани субсидии, отбелязани в отделни сметки, и които не са съвместими с член 53 от Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. за свободата на съобщенията, както и със съобщението относно радио- и телевизионното разпространение.
(111)
При тези условия Френската република изглежда ще разполага с подходящи механизми за осъществяване на редовен и ефективен контрол на използването на публичното финансиране, за да предотврати всяка една свръхкомпенсация или кръстосана субсидия, както предвижда съобщението относно радио- и телевизионното разпространение.
(112)
Като се има предвид горепосоченото, евентуалните ограничения за конкуренцията, дължащи се на присъствието на France Télévisions на търговските пазари, на които ще осъществява дейност след завършване на реформата, ще бъдат накрая ограничени. Присъствието му ще бъде по всяка вероятност значително намалено и се очаква реформата да доведе, макар и частично, до прехвърляне на търсенето на реклама по телевизията към конкурентите на France Télévisions.
(113)
Всъщност, както се посочва в отворено писмо от седем частни радио- и телевизионни канала, изпълнението на реформата с премахването на рекламите на France Télévisions ще доведе до: „предоставяне на частните медии на възможност за възстановяване, от което имат нужда“, тъй като запазването на рекламите: „би породило пагубни последици за всички френски медии и би променило значително икономическите перспективи [на] участниците…“ (17).
(114)
С други думи, частичното оттегляне на France Télévisions и преориентирането по отношение на структурата на приходите му - търговски или държавни за компенсация - към излъчването на програми, които отговарят на мисията му за обществен интерес, и то без пряка финансова компенсация за зрителите, намаляват евентуалните ограничения за конкуренцията на конкурентните пазари, на които France Télévisions осъществява дейност. Оттеглянето освобождава пространство, което би могло да бъде заето от нови участници или участници с намалено присъствие на рекламния пазар към настоящия момент, като се засили конкуренцията за определен период.
(115)
Следователно, като се имат предвид предоставената информация и поетите ангажименти от Френската република, публичното финансиране ще има за цел да позволи на France Télévisions да покрие направените нетни разходи, за да изпълни задълженията си, и това финансиране ще трябва да бъде ограничено до посочените разходи и ще подлежи на последващ контрол, който да отговаря на критериите от приложимото съобщение относно радио- и телевизионното разпространение. Освен това, като се има предвид, че France Télévisions, от друга страна, ще намали присъствието си на конкурентните пазари, няма риск предвидената помощ да засегне развитието на търговията до степен, която би била в противоречие с интересите на Съюза, като изпълнява по този начин условията за прилагане на член 106, параграф 2 от ДФЕС.
(116)
От друга страна, Френската република се задължава да представя на Комисията годишен доклад до 2013 г., когато реформата на общественото аудио-визуално разпространение ще е приключила, така че да се проследят най-уместните аспекти за изпълнението на реформата спрямо правилата за държавната помощ, а именно годишните компенсации и механизмите за последващ контрол, приложените условия от France Télévisions към дейностите му и промяната на позицията му на този пазар, както и годишното изпълнение на договора за целите и средствата.
(117)
Като се имат предвид обхватът на реформата, иновациите във финансирането на мисията за обществена услуга на France Télévisions, която дружеството въвежда, последиците от нея върху промяната на приходите и разходите на France Télévisions и несигурната икономическа среда на пазарите, които засягат търговските приходи на France Télévisions и неговите конкуренти, този ангажимент дава възможност на Комисията да проверява и проследява отблизо изпълнението на реформата, както и на поетите от Френската република ангажименти в рамките на настоящата процедура.
(118)
В своето решение за откриване на процедурата Комисията е изразила съмнения относно съществуването на евентуална връзка между предназначението на приходите, получени от новите такси върху рекламата и електронните комуникации, и годишната субсидия, която ще получава от 2010 г. France Télévisions. Подобна връзка, ако можеше да бъде установена, би означавала, че тези такси се считат за неразделна част от помощта и са предмет на съвместимостта на тази помощ с вътрешния пазар. Ако съществуването на такава връзка можеше да се изключи за 2009 г., именно предвид датата на влизане в сила и прилагането на Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г. за общественото аудио-визуално разпространение, щеше да остане съмнение за в бъдеще поради заявлението, направено от френските органи на най-високо равнище.
(119)
От съдебната практика на Съда, потвърдена в Решение от 22 декември 2008 г. по делото за преюдициално заключение Régie Networks (C-333/07) (точка 99), става ясно, че „За да се счита дадена такса за съставна част от мярка за помощ, по силата на приложимата национална правна уредба трябва да съществува задължителна връзка по предназначение между съответните такса и помощ, в смисъл че приходът от таксата е предназначен по необходимост за финансирането на помощта и влияе пряко върху размера на последната, а следователно и върху преценката за съвместимостта на тази помощ с общия пазар.“ (18) Двете условия за прилагане, установени от Съда, а именно приложимата национална правна уредба и прякото влияние върху размера на помощта, са разгледани по-долу.
(120)
Във френското право, в съответствие с член 36 от основния закон от 1 август 2001 г. относно закона за финансите, предоставянето на друго юридическо лице на ресурси, установени в полза на френската държава, е възможно само съгласно разпоредба от закона за финансите. Законът за финансите следва да предвиди изрично приходът от таксите върху рекламата и електронните комуникации, въведени със Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г., да бъде изцяло или частично предоставен за финансирането на France Télévisions. Към настоящия момент такава разпоредба не е била приета. Занапред Френската република се задължава в съответствие с разпоредбите на член 108, параграф 3 от ДФЕС да изпраща ново уведомление до Комисията за всяко планирано изменение на структурата на режима. При тези условия не може да бъде установена задължителна връзка между предназначението на помощта, за която е постъпило уведомление, и новите такси от националното право по смисъла на с практиката на Съда.
(121)
Освен това решаващият критерий за определянето на годишния размер на бюджетната субсидия, заедно с предвидения размер на разпределяните ресурси от таксата за телевизия (contribution à l’audiovisuel public), ще бъде размерът на нетните разходи за задълженията за обществена услуга, поемани от France Télévisions, а не размерът на приходите, получени от новите такси. Очакваните разходи за обществена услуга са предмет и ще бъдат предмет на предварителни оценки в договора за целите и средствата съгласно член 53 от изменения Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. за свободата на съобщенията, като предвидената с проектозакона за финансите годишна субсидия ще бъде определена според очакваните нетни разходи и съответствието между очакванията и резултатите трябва да бъде установено и при необходимост коригирано на по-късен етап в рамките на доклада, предвиден в член 2 от Декрет № 2007-958 от 15 май 2007 г. относно финансовите отношения между държавата и организациите от публичния сектор за аудио-визуални комуникации. Тъй като разходите са направени независимо от събраните чрез таксите средства, приходът от данъците не може да окаже пряко влияние върху размера на помощта. От друга страна изглежда, че първоначално предвидените ставки на таксите от френското правителство са били намалени в окончателно гласувания от парламента закон, без това да е довело до съответно и пропорционално намаление на субсидията, която трябва да бъде изплатена на France Télévisions.
(122)
Като се има предвид горепосоченото, таксите върху рекламата и електронните комуникации, въведени със Закон № 2009-258 от 5 март 2009 г., не са неразделна част от помощта и следователно не трябва да бъдат включвани при разглеждането на съвместимостта на последната с вътрешния пазар, обратно на твърденията на някои трети заинтересовани страни, а именно ACT, FFTCE, Асоциацията на частните канали, M6 и TF1.
(123)
Това заключение не засяга съвместимостта на посочените такси и конкретните разпоредби за тях като отделни мерки с правото на Съюза, а именно що се отнася до таксата върху електронните комуникации, по отношение на разглежданите въпроси в рамките на процедурата за нарушение № 2009/5061, в съответствие с Директива 2002/20/ЕО или Директива 2002/21/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 7 март 2002 г. относно общата регулаторна рамка за електронните съобщителни мрежи и услуги (19).
(124)
Комисията отбелязва, от друга страна, декларацията на Франция, изключваща посочените данъци от обхвата на уведомлението ѝ, предмет на настоящото решение.
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЯ
(125)
С оглед на гореизложеното Комисията заключава, че годишната бюджетна субсидия в полза на France Télévisions, приведена в действие, както е посочено по-горе, може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар съгласно член 106, параграф 2 от ДФЕС, в съответствие с принципите и правилата за прилагане, предвидени за обществената услуга радио- и телевизионно разпространение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която Френската република предвижда да приведе в действие в полза на France Télévisions под формата на годишна бюджетна субсидия съгласно член 53, алинея VI от изменения Закон № 86-1067 от 30 септември 1986 г. за свободата на съобщенията, е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 106, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Следователно привеждането в действие на помощта е разрешено.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 20 юли 2010 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. július 20.)
a C 27/09 (korábbi N 34/B/09) számú állami támogatásról A Francia Köztársaság által a France Télévisions számára nyújtandó költségvetési támogatásról
(az értesítés a C(2010) 4918. számú dokumentummal történt)
(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/140/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az említett cikkekkel összhangban (1) felkérték az érdekelteket, hogy tegyék meg észrevételeiket, és tekintettel ezen észrevételekre,
mivel:
I. AZ ELJÁRÁS
(1)
A Francia Köztársaság 2009. január 23-i levelében értesítette a Bizottságot arról, hogy a France Télévisions számára a 2009. évre 450 millió EUR összegű költségvetési támogatást kíván nyújtani, amelyet már pénzügyi törvénybe foglaltak. 2009. március 13-án a Bizottság kiegészítő információkat kért a Francia Köztársaságtól, amelyeket 2009. május 25-én kapott meg. A Francia Köztársaság azon szándékát kimutatva, hogy a France Télévisions számára egy végleges, többéves állami finanszírozási mechanizmust kíván létrehozni, amelynek egyéves támogatás is része lesz, e levélben kiterjesztette a tájékoztatás tárgyát.
(2)
2009. szeptember 1-jei levelében a Bizottság egyrészt úgy ítélte meg, hogy a 2009. évre megszavazott költségvetési támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 106. cikke (2) bekezdése alapján összeegyeztethető a belső piaccal, másrészt pedig tájékoztatta a Francia Köztársaságot azon határozatáról, amely szerint a France Télévisions további évekre szóló új állami finanszírozási mechanizmusára vonatkozóan az EUMSZ 108. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárást kívánja megindítani.
(3)
A Francia Köztársaság 2009. október 7-én nyújtotta be észrevételeit.
(4)
A Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában tették közzé (2). A Bizottság felkérte az érintetteket, hogy tegyék meg észrevételeiket a vonatkozó támogatással kapcsolatban.
(5)
A Bizottsághoz érkeztek erre vonatkozó észrevételek az érdekeltek részéről. Ezeket továbbította a Francia Köztársaságnak, és lehetőséget biztosított számára, hogy megtegye saját észrevételeit, amelyeket a Bizottság a 2010. január 15-i levélben kapott meg.
(6)
A Francia Köztársaság 2010. április 23-án, május 19-én és június 22-én pontosításokat, illetve kiegészítő információkat nyújtott a Bizottságnak.
II. A FINANSZÍROZÁSI MECHANIZMUS RÉSZLETES BEMUTATÁSA
(7)
Az e határozat tárgyát képező többéves finanszírozási mechanizmus a France Télévisions közszolgálati feladataival függ össze, amelyet a Bizottság 2003. december 10-i (3), 2005. április 20-i (4), 2008. július 16-i (5) és 2009. szeptember 1-jei (6) határozataiban vizsgált. Mindazonáltal a 2003., a 2005. és a 2008. évi határozatok tárgyától különálló rendelkezésről van szó. Pontosabban szólva, az alábbiakban részletesebben leírt költségvetési támogatások a France Télévisions számára közszolgálati audiovizuális hozzájárulás (contribution à l’audiovisuel public), korábbi nevén licenciadíj (redevance) - amelyre a Bizottság 2005. április 20-i határozata vonatkozik, és amelyet mint létező támogatást az új rendelkezések nem módosítottak - címén odaítélt állami forrásokat gyarapítják. E két állami forrás a France Télévisions közszolgálati feladatainak a továbbra is fennmaradó nettó üzleti bevétellel csökkentett költségeit hivatott fedezni.
II.1. Legfontosabb jogalapok
(8)
Az audiovizuális hírközlésre és az új televíziós közszolgálatra vonatkozó, 2009. március 5-i 2009-258. sz. törvény tartalmazza az új állami finanszírozási mechanizmus fő rendelkezéseit. Az ismertetett támogatás a törvény által előírt, az állami audiovizuális szektor általános gazdasági érdekű struktúráinak és feladatainak szélesebb körű reformjába illeszkedik. Ily módon a törvény módosítja a France Télévisions közszolgálati feladatait szabályozó törvényi rendelkezéseket és különösen a hírközlés szabadságára vonatkozó, 1986. szeptember 30-i 86-1067. sz. törvényt. E feladatokat pontosabban meghatározza a France Télévisions ajánlattételi dokumentációja és a céljairól és eszközeiről szóló szerződés, amelyeket a hírközlés szabadságáról szóló törvény alkalmazása érdekében megalkotott szabályozások hagytak jóvá. A 2009. március 5-i 2009-258. sz. törvény is tartalmaz egyrészt az adótörvényeket módosító pénzügyi rendelkezéseket, másrészt pedig a France Télévisions számára nyújtandó, pénzügyi törvénybe foglalt költségvetési támogatás elvére vonatkozó rendelkezéseket.
II.2. A kedvezményezett France Télévisions tevékenységei és finanszírozása
(9)
A France Télévisions a hírközlés szabadságára vonatkozó, 1986. szeptember 30-i 86-1067. sz. törvény 44-I. cikke értelmében létrehozott részvénytársaság. E módosított törvény a különböző korábbi csatornák különálló jogi személyeinek összevonásával egyetlen vállalatot hoz létre, a France Télévisions-t. A francia állam gyakorolja felette a gazdasági és pénzügyi felügyeletet. A társaság tőkéje névre szóló részvényekből áll, amelyeknek kizárólag az állam lehet a tulajdonosa. Igazgatótanácsának az elnökön kívül tizennégy tagja van, akiknek a mandátuma öt évre szól, és kettő közülük parlamenti képviselő, akiket sorrendben a Francia Nemzetgyűlés és a Szenátus kulturális ügyekért felelős bizottságai jelölnek, öt tag az államot képviseli, öt személyt az Audiovizuális Legfelsőbb Tanács nevez meg, két tag pedig az alkalmazottakat képviseli.
(10)
A France Télévisions az elsőszámú francia audiovizuális vállalatcsoport. Közel 11 000 főt foglalkoztat, és hozzá tartoznak az anyaország területén sugárzott France 2, France 3, France 4, France 5 és France Ô csatornák, valamint az RFO, amely a tengeren túli megyékben és területeken sugárzott állami televíziós és rádiócsatornákat tömörítő társaság. A vállalatcsoportba tartozik még egy reklámcég is, noha vizsgálják a kötelezettségek megszüntetését, valamint több diverzifikációs tevékenységet folytató társaság is. Bizonyos France Télévisions csatornákat széles körben sugároznak több tagállamban, mindenekelőtt Belgiumban és Luxemburgban.
(11)
A France Télévisions forgalma az állami audiovizuális szolgáltatások reformjának bejelentése előtti utolsó üzleti évben, vagyis 2007-ben, 2 927 millió EUR volt, amely összeg 64,2 %-a a TV licenciadíj forrásból, 28,1 %-a reklámbevételekből (reklámok és szponzorálás), 7,7 %-a pedig egyéb bevételekből származott. 2003 és 2007 között a forgalom összetevőinek megoszlása viszonylag stabil maradt, a reklámokból és a szponzorálásból származó bevételek 30 % és 28 % között mozogtak. Az egész csoport csekély mértékben pozitív eredményt ért el 2003 és 2007 között minden évben, amelynek az időszakra vonatkozó kumulált összege 99 millió EUR.
(12)
E tendencia megfordult, miután 2008 januárjában bejelentették az állami audiovizuális szektor reformját, amely a reklámokból származó bevételek fokozatos megszűnését is magában foglalta. A 2008-as üzleti év veszteséges volt a France Télévisions csoport számára, a nettó negatív eredmény [50-100] (7) millió EUR volt (ebből [50-100] millió EUR a közszolgálati tevékenységekben), ami mindenekelőtt a reklámbevételek jelentős visszaesésének tudható be, és ezt nem sikerült meggátolni a Bizottság 2008. július 16-i határozatában jóváhagyott 150 millió EUR értékű rendkívüli tőkedotációval sem. 2009-re, miután az állami audiovizuális szektor reformja hatályba lépett, a Bizottság 2009. szeptember 1-jei határozatában elfogadott, 415 millió EUR összegű költségvetési támogatás, amelyet végül folyósítottak, majdnem teljesen áthidalta a reklámbevételek csökkenését, és a France Télévisions csoport csekély mértékben pozitív eredménnyel zárt ([10-20] millió EUR). Mindazonáltal, a közszolgálat területe továbbra is enyhén veszteséges maradt, hozzávetőleg [0-5] millió EUR nagyságrendben, mivel a pozitív eredmény a csoport üzleti tevékenységet folytató társaságainak volt köszönhető.
(13)
2004 és 2008 között a France Télévisions tevékenységeiről és irányításáról, valamint a vállalat helyzetéről az állami audiovizuális szektor reformjára tekintettel, viszonylag kritikus hangvételű jelentést készített a Francia Számvevőszék „A France Télévisions és az új közszolgálati televízió” címmel. A jelentést, amelyre néhány harmadik érdekelt fél hivatkozik az észrevételeiben, zárt tanácskozás során fogadták el, és 2009. október 14-én hozták nyilvánosságra, vagyis az eljárás megindításáról szóló határozat után. A jelentés rámutat arra, hogy vannak kiaknázatlan fejlődési területek a vállalat irányításában és a France Télévisions addigi eredményeiben, valamint a reform új kontextusában történő jövőbeli fejlődésre vonatkozó ajánlásokat tartalmaz.
II.3. A France Télévisions közszolgálati feladatai
II.3.1. A közszolgálati feladatok törvényi meghatározása
(14)
Az 1986. szeptember 30-i 86-1067. sz. módosított törvény 43-11. cikke kimondja a France Télévisions közszolgálati feladatát azáltal, hogy megállapítja, „általános érdeket képviselő, közszolgálati feladatokat lát el. A közönség valamennyi rétege számára olyan programokat és szolgáltatásokat kínál, amelyekre a sokféleség és a pluralizmus, a minőség és az innováció követelménye, a személyiségi jogok, valamint az alkotmányban meghatározott demokratikus elvek tiszteletben tartása jellemző. Sokrétű analóg és digitális programkínálatot nyújt a tájékoztatás, a kultúra, az ismeretek, a szórakozás és a sport területén. Támogatja a demokratikus vitát, a népesség különböző részei közötti eszmecseréket, valamint a társadalmi beilleszkedést és a honpolgárságot. Programokat valósít meg a társadalmi kohézió, a kulturális sokféleség és a megkülönböztetés elleni küzdelem támogatása érdekében, és a francia társadalom sokféleségét tükröző programokat kínál. Biztosítja a francia nyelv, és adott esetben a regionális nyelvek támogatását, valamint rámutat Franciaország kulturális és nyelvi öröksége sokféleségének értékére. Hozzájárul a szellemi és művészeti alkotás, a polgári, gazdasági, társadalmi, tudományos és műszaki ismeretek fejlesztéséhez és terjesztéséhez, valamint az audiovizuális szektoron és médián keresztül történő oktatáshoz. Támogatja az idegen nyelvek tanulását. Részt vesz a környezetvédelemre és a fenntartható fejlődésre irányuló oktatásban. Megfelelő eszközökkel támogatja a siketek és nagyothallók hozzáférését az általa sugározott műsorokhoz. Az egyenlő elbánás elve és az Audiovizuális Legfelsőbb Tanács ajánlásai tiszteletben tartásával biztosítja a tájékoztatás feddhetetlenségét, függetlenségét és pluralizmusát, valamint a különböző gondolkodásmódok és vélemények pluralista kifejezését. Az audiovizuális hírközlés állami szektorába tartozó szervezetek feladataik ellátása érdekében hozzájárulnak a külső audiovizuális tevékenységhez, a frankofónia virágzásához, valamint a francia kultúra és a francia nyelv terjesztéséhez a világban. Törekednek a programkínálat gazdagítására, illetve kiegészítésére alkalmas új szolgáltatások, valamint audiovizuális hírközlési szolgáltatások és műsorok készítését és terjesztését szolgáló technikák fejlesztésére. Évente jelentést nyújtanak be a parlamenthez, e cikk rendelkezéseinek alkalmazásának helyzetéről.”
II.3.2. A közszolgálati kötelezettségek megjelenése a France Télévisions tevékenységeiben
(15)
E tevékenységek konkrét megjelenésére vonatkozóan az 1986. szeptember 30-i 86-1067. sz. törvény 44. cikkének I. része kimondja, hogy a France Télévisions feladata azon televíziós adások és audiovizuális hírközlési szolgáltatások megtervezése és műsorra tűzése, amelyek megfelelnek az említett törvény 43-11. cikkében és ugyanezen törvény 48. cikkével előírt ajánlattételi feltételekben meghatározott közszolgálati feladatoknak.
(16)
A 2009. június 23-i 2009-796. sz. rendelet rögzíti a France Télévisions egyébként egységes ajánlattételi feltételeit. A France Télévisions csatornák tevékenységének keretét az ajánlattételi feltételek határozzák meg, gyakran főműsoridőben történő kötelező műsorsugárzási kötelezettségekkel, amelybe beletartoznak a napi kulturális adások, a zenei adások, elsősorban komolyzenei adások - váltakoztatva az európai, illetve regionális zenekarokat -, a színházi előadások, továbbá a tudományos ismeretterjesztő adások (ajánlattételi feltételek 4-7. cikkei). A France Télévisions köteles továbbá műsoraiba beilleszteni az európai dimenziót is, elsősorban más tagállamok életmódjairól vagy kulturális szokásairól szóló riportok közvetítésével, valamint a Franciaországban gyakorolt fő vallási irányzatoknak szentelt vallási jellegű adások sugárzásával (az ajánlattételi feltételek 14. és 15. cikke). Szintén szerepel a követelmények között, hogy a közönség egészének széles és kiegyensúlyozott körét kell vonzania (18. cikk).
(17)
Egyébként a hírközlés szabadságáról szóló, 86-1067. sz. törvény 53. cikke alapján többéves, háromtól öt évig terjedő futamidejű szerződéseket kötött az állam és a France Télévisions a célokról és az eszközökről. A célokról és az eszközökről szóló szerződések a France Télévisions közszolgálati feladatait tiszteletben tartva a következőket határozzák meg:
-
a fejlődésében prioritást élvező területeket,
-
a sokféleség és az alkotásban megvalósuló innováció címén tett vállalásokat,
-
a France Télévisions európai és eredeti francia nyelvű filmművészeti alkotások készítésébe történő befektetéseinek minimális összegeit, a bevételek arányában és abszolút értékben,
-
a fogyatékossággal élők részvételét és állampolgárságának gyakorlását, az összes televíziós műsornak a siketek, illetve nagyothallók részére történő adaptációját biztosító kötelezettségeket,
-
megfelelő eszközökkel a vakok, illetve a gyengén látók számára is elérhető televíziós műsorok sugárzását biztosító kötelezettségeket,
-
a tevékenységei tervezett költségét minden egyes vonatkozó évre, valamint a teljesítésre és az eredményekre vonatkozóan elfogadott mennyiségi és minőségi mutatókat,
-
a számára nyújtandó állami források összegét, megnevezve azokat, amelyeket elsősorban a műsorok költségvetésének fejlesztésére szánnak,
-
a saját bevételekből várható hozamot, megkülönböztetve a reklámokból és a szponzorálásból származó bevételeket,
-
a díjfizetéses szolgáltatások gazdasági távlatait,
-
adott esetben, a pénzügyi egyensúly helyreállításának távlatait.
(18)
Jelenleg a France Télévisions közszolgálati kötelezettségeit a felügyeletet ellátó miniszterek és a France Télévisions elnöke által aláírt, a 2007 és 2010 közötti időszakra vonatkozó célokról és eszközökről szóló, 2007. április 24-i szerződés szabályozza, amelynek címe „A France Télévisions, a digitális kor első ingyenes csatornacsomagja”. „A közszolgálatot meghatározó értékek előmozdítása” című I.2. célkitűzés rovatban a szerződés meghatározza a konkrét fellépésekben felsorolt, mennyiségi és minőségi mutatókkal ellátott alábbi területekre vonatkozó célokat:
-
a kultúra demokratizálása érdekében támogatni kell, hogy a közönség szélesebb körben férjen hozzá a kulturális műsorokhoz, a főműsoridőkben legalább egy kulturális műsor sugárzásával,
-
a tájékoztatásban és a polgárok vitáiban a pluralizmust kell tükrözni,
-
sportágak széles palettáját kell kínálni, a kereskedelmi csatornákon előtérbe helyezett sportágaktól eltérő sportokra helyezve a hangsúlyt,
-
a sokféleséget kell tükrözni, és javítani kell a francia társadalom elemeinek láthatóságát,
-
támogatni kell a francia és az európai kulturális azonosság védelmét, az Unió működésének és az ebből fakadó előnyöknek a megértését, valamint az idegen nyelvek tanulását.
(19)
A szerződés meghatároz egy többéves pénzügyi területet is, amely tartalmaz egy kiegészítő záradékot arról, hogy a reklámbevételek alakulása függvényében az állam és a vállalatcsoport hajlandóak egymással egyeztetni az esetlegesen szükséges állami forrásokkal való kiegészítésről, azzal, hogy a nem az állami források iránti igény csökkentésére fordított többletet az audiovizuális alkotás támogatására fordítják.
(20)
A reform nyomán a célokról és eszközökről szóló hatályos szerződést a 2009 és 2012 közötti időszakra módosították. E módosítás, amelynek pénzügyi részéről szóló részletes leírás alább található, tovább erősíti a France Télévisions által ellátott közszolgálati feladatok meghatározó értékeit, és új mennyiségi mutatókat állapít meg, amelyeket a 18. preambulumbekezdésben meghatározott egyes területeken évente kell elérni.
II.3.3. Új, innovatív audiovizuális szolgáltatások létrehozása
(21)
A France Télévisions új ajánlattételi feltételei egy sor innovatív szolgáltatás bevezetéséről rendelkeznek, amelyek a kínálat bővítését szolgálják, úgymint a műsorait gazdagító hírközlési szolgáltatások, lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatások, illetve kiegészítő tartalmak online elérhetővé tétele. Ugyanilyen módon, a célokról és az eszközökről szóló szerződés módosítása rendelkezik az innovatív szolgáltatások bevezetéséről is, úgymint az ingyenesen lekérhető, vagy fizetős videók, a személyes mobil televízió, vagy az interneten keresztüli műsorszolgáltatás, a mobil alkalmazások, a regionális vagy tematikus WebTV-k.
II.3.4. A közszolgálati kötelezettségek, köztük az új szolgáltatások külső ellenőrzése
(22)
Az 1986. szeptember 30-i 86-1067. sz. törvény 53. cikkének alkalmazásában a France Télévisions igazgatótanácsa hagyja jóvá e társaság célokról és eszközökről szóló szerződéstervezetét, és határoz ennek éves teljesítéséről, a határozat eredménye pedig nyilvános. Aláírás előtt a célokról és eszközökről szóló szerződéseket, valamint az esetleges módosításokat a Francia Nemzetgyűlés és a Szenátus kulturális és pénzügyi bizottságai, valamint az Audiovizuális Legfelsőbb Tanács elé terjesztik. A bizottságok hat héten belül nyilváníthatnak véleményt.
(23)
A France Télévisions célokról és eszközökről szóló szerződésének teljesítéséről a vállalatcsoport elnöke éves jelentést terjeszt a Francia Nemzetgyűlés és a Szenátus kulturális és pénzügyi bizottságai elé. A célokról és eszközökről szóló szerződés teljesítéséről készült jelentésnek a Francia Nemzetgyűlés és a Szenátus illetékes bizottságaihoz történő beterjesztésekor a France Télévisions elnöke beszámol a vállalatcsoporton belül létrehozott programok konzultatív bizottsága tevékenységéről és munkájáról is, amelynek tagjai televíziónézők, és feladata a műsorokra vonatkozó ajánlások és vélemények megfogalmazása.
(24)
A France Télévisions rendeletben megállapított ajánlattételi feltételeinek tervezetéről 2008. november 10. és 24. között nyilvános konzultációt tartottak, amelynek során mintegy 15 szervezet tett hozzászólást. Ezek alapján az eredeti szöveget módosították, majd pedig az Audiovizuális Tanács kiadta véleményét. A végrehajtás külső ellenőrzésére vonatkozóan az 1986. szeptember 30-i törvény 48. cikke előírja, hogy az Audiovizuális Legfelsőbb Tanácsnak továbbítania kell az éves jelentést a Francia Nemzetgyűlés és a Szenátus kulturális bizottságai részére. A jelentést a kulturális és hírközlési minisztériumnak is továbbítják.
(25)
E parlamenti bizottságok, valamint az Audiovizuális Legfelsőbb Tanács harmadik feleket is meghallgathatnak. Az érdekelt feleket ennek keretében valóban rendszeresen meghallgatják, és ismertetik az állami audiovizuális szektort érintő kérdésekre vonatkozó véleményüket.
II.4. A reklámüzenetek sugárzásának fokozatos csökkentését, majd pedig megszüntetését célzó pénzügyi kompenzáció
(26)
A közcélú műsorszolgáltatás ütemezésének szabadabbá tételének és a kereskedelmi kényszerektől való fokozottabb függetlenítésének érdekében a hírközlés szabadságáról szóló, 1986. szeptember 30-i 86-1067. sz. módosított törvény 53. cikkének VI. albekezdése a reklámüzenetek csökkentését, majd pedig megszüntetését írja elő. „A 44. cikk (1) bekezdésében meghatározott nemzeti televíziós szolgálatok által húsz óra és hat óra között sugárzott programok, a regionális és helyi programjaik kivételével nem tartalmaznak az általános megnevezés alatt kínált áruk és szolgáltatások reklámüzenetein kívül más reklámokat. E rendelkezést kell alkalmazni az említett szolgálatok által hat óra és húsz óra között sugározott programokra, az ugyanezen (1) bekezdésben említett televíziós szolgáltatások analóg földi rádióhullámú sugárzásának megszűnésétől számítva az anyaország egész területén. E rendelkezés nem alkalmazandó a közérdekű kampányokra.”
(27)
A televíziós szolgáltatások analóg földi rádióhullámú sugárzását legkésőbb 2011. november 30-ig megszüntetik. A kereskedelmi márkanév nélküli áruk és szolgáltatások reklámjainak kivételén túl a reklámüzenetek sugárzására vonatkozó mentességeket határoztak meg a tengeren túli megyék és területek, illetve Új-Kaledónia tekintetében, mivel e területeken nincsen tisztán fogható analóg földi rádióhullámon sugárzott kereskedelemi televíziós kínálat.
(28)
A hírközlés szabadságáról szóló, 86-1067. sz. módosított törvény 53. cikkének rendelkezései szerint a törvény végrehajtása eredményeként a reklámüzenetek csökkentése, majd pedig megszüntetése miatt az állam a France Télévisions számára az egyes pénzügyi törvényekben meghatározott feltételek mellett pénzügyi kompenzációt nyújt. Ennek érdekében a francia állam az általános állami keret „Médiafeladatok” egységén belül létrehozott egy új programot, „Hozzájárulás az állami audiovizuális szektor finanszírozásához” címmel. Csupán jelzésképpen említendő, hogy a francia hatóságok becslései szerint az állami audiovizuális szektorhoz való hozzájárulás hozamát kiegészítő állami támogatás részaránya 2010-ben hozzávetőleg 460 millió EUR, 2011-ben 500 millió EUR, 2012-ben pedig 650 millió EUR lesz.
(29)
A Francia Köztársaság kijelenti, hogy a költségvetési támogatásból származó állami finanszírozást minden egyes évben a France Télévisions közszolgálati feladatainak teljesítésével felmerült költségek szerint állapítják meg, növelve az állami audiovizuális szektorhoz való hozzájárulás hozamával, és csökkentve a továbbra is fennmaradó kereskedelmi bevételekkel. E tekintetben a francia hatóságok elküldték a France Télévisions közszolgálati működésének költségeire és bevételeire vonatkozó tervezetet, amelyet az alább összefoglalt, a 2009 és 2012 közötti időszakra szóló üzleti terv alapján készítettek el.
1. táblázat
A France Télévisions közszolgálati működésének költségeire és bevételeire vonatkozó tervezet, a 2010 és 2012 közötti időszakra
(millió EUR-ban)
2010
2011
2012
Költségvetés
Ktg.vetési terv
Ktg.vetési terv
A/Állami források
[2 500-3 000]
[2 500-3 000]
[2 500-3 000]
B/Egyéb bevételek (reklám, szponzorálás stb.)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
C/Közszolgálat bruttó költsége
[3 500-3 000]
[3 500-3 000]
[3 500-3 000]
D/Közszolgálat nettó költsége (C + B)
[3 000-2 500]
[3 000-2 500]
[3 000-2 500]
Nettó költség eltérése KSZ - Állami Források (D + A)
[- 50 - 50]
[- 50 - 50]
[- 50 - 50]
Forrás: Observations France 2010. január 15-i száma.
(30)
A fenti táblázatból látható, hogy a tervezet deficitje 2010-ben és 2011-ben a France Télévisions közszolgálati elszámolásai fedezetlen nettó költségének felel meg. E deficit 2012-ben várhatóan részben megszűnik, a tervezett kisebb, [30-50] millió EUR összegű többlettel, ami a közszolgálati tevékenység nettó költségének [0-5] %-át teszi ki. Ez a 2012-re tervezett többlet, amennyiben a gyakorlatban is megvalósul - ami azt feltételezi, hogy a bevételek és a költségek pontosan a tervezettek szerint alakulnak -, továbbra is alacsonyabb, mint a 2010-re és 2011-re tervezett összes veszteség. A célokról és eszközökről szóló jelenlegi szerződés értelmében a nem az állami források igényének csökkentésére ráfordított többletet mindenekelőtt az audiovizuális alkotást támogató kiadásokra kell fordítani. Mivel ez az alkotás elvileg a műsortervezést szolgálja, az esetleges többletből nem lehet kereskedelmi tevékenységeket finanszírozni.
(31)
Megjegyzendő, hogy a 2009 és 2012 közötti időszakra szóló üzleti terv, amelyet a célokról és eszközökről szóló jelenlegi szerződés módosításának V. fejezete átvett, a 2007 áprilisában kötött szerződés pénzügyi részét váltja fel, tekintettel a reformmal bevezetett új keretre és annak pénzügyi következményeire. Az üzleti terv a 2010 és 2012 közötti időszakra a közszolgálati tevékenység átfogó bruttó költségének csökkenését irányozza elő, a működési költségeknek az eredeti szerződéshez képest történő csökkentése, a műsorsugárzási költségek csökkenése és a közös vállalatból származó szinergiák kiaknázása mellett, és mindezt a reformot kísérő új költségtételek létrehozása ellenére.
(32)
A bevételek szintjén a tervezett állami források a növekedés ellenére nem egyenlítik ki teljesen a 2010 és 2012 közötti időszakra vonatkozó elszámolásokat, és amint az 1. táblázat is mutatja, továbbra is elmaradnak a közszolgálati működés bruttó költségétől, így a tervezetben szereplő pénzügyi egyensúly az egyes években megmaradó kereskedelmi bevételektől függ. Az üzleti terv jelzi azt is, hogy mind a vállalatnak, mind pedig az államnak érdeke az egyensúly tervezettnél gyorsabban történő elérése, és megjegyzi, hogy pontos és rendszeres nyomon követés szükséges, tekintettel a pozitív vagy negatív eshetőségekre.
II.5. Az állami források felső határának megállapítása
(33)
A hírközlés szabadságáról szóló, 86-1067. sz. módosított törvény 44. cikke kimondja azt is, hogy „Az állami audiovizuális szektorba tartozó szervezeteknek, a rájuk ruházott közszolgálati kötelezettségek kompenzálásaként odaítélt állami források összege nem haladja meg az említett kötelezettségek teljesítésének költségét”. E rendelkezés a Francia Köztársaság által vállalt azon kötelezettségekből ered, amelyek szerint kifejezetten bele kell foglalni a törvénybe a közszolgálati kötelezettségek túlkompenzációjának elkerülésére vonatkozó elvet, annak az eljárásnak a keretében, ami a Bizottság részéről a TV licenciadíjból származó források felhasználásáról szóló, a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító 2005. április 20-i határozat meghozatalához vezetett (8).
(34)
A fentebb említett kötelezettségnek eleget téve, az állam és a hírközlési és audiovizuális állami ágazathoz tartozó szervezetek közötti pénzügyi kapcsolatokról szóló, 2007. május 15-i 2007-958. sz. rendelet 2. cikke átveszi az 1986. szeptember 30-i törvény 53. cikk szövegét, figyelembe véve „a közszolgálati feladatokból származó közvetlen és közvetett bevételeket”, és kimondja, hogy a közszolgálati kötelezettségek teljesítésének költségéről külön elszámolást vezetnek. A rendelet 3. cikke kimondja, hogy a France Télévisions és leányvállalatai kötelesek tiszteletben tartani valamennyi kereskedelmi tevékenységük során a piaci feltételeket, és előírja, hogy e kötelezettség teljesítéséről egy külső szervezettel éves jelentést kell készíttetni, amelyet a felügyeletet ellátó minisztériumhoz, a Francia Nemzetgyűléshez és a Szenátushoz kell beterjeszteni.
(35)
A Bizottság megkapta és megvizsgálta a 2007-es és 2008-as üzleti évekre vonatkozó, a rendelet 2. és 3. cikkének teljesítéséről szóló jelentéseket (a rendelet 3. cikke alapján elkészített jelentéseket, amelyek közül a 2007. évre szóló jelentés a PriceWaterhouseCoopers és KPMG könyvvizsgáló cégek, a 2008. évre szólót pedig a Cabinet Rise tanúsították), valamint a 2. cikkben meghatározott, 2009. évre vonatkozó jelentéstervezetet.
II.6. Az állami audiovizuális szektor reformjában előírt új adók
(36)
A 2009. március 5-i 2009-258. sz. törvény szintén módosította az adótörvénykönyvet, új adókat vezetett be a reklámokra és az elektronikus hírközlésre.
II.6.1. Reklámüzenetekre kivetett adók
(37)
Az általános adótörvénykönyv I. könyve első részének II. címében szerepel azóta egy VIIf. fejezet, amely létrehoz egy, a Franciaországban székhellyel rendelkező valamennyi televíziós szolgáltató által megfizetendő adót. Az adót a hirdetők által a reklámüzeneteik sugárzásáért kifizetett hozzáadottérték-adó nélküli összegek után az érintett teherviselőknek, vagy a reklámüzenetek irányító feleknek kell megfizetniük, amelynek összege csökken az általános adótörvénykönyv 302a. KC cikkében előírt adó alapján befizetett azon összegekkel, amelyeket az Országos Filmművészeti Központ támogatására jogosult audiovizuális műveket terjesztő televíziós kiadók és forgalmazók fizetnek meg. Ezen összegek 4 %-os átalányösszegű levonással csökkenthetők. A 3 %-os mértékű adó alapja minden egyes, 11 millió EUR-t meghaladó összegű televíziós szolgáltatás utáni éves befizetések héa-val csökkentett összege.
(38)
Ugyanakkor a nem analóg földi rádióhullámú sugárzással terjesztett televíziós szolgáltatások esetében 2009-ben ennek mértéke 1,5 %, 2010-ben 2 %, és 2011-ben 2,5 %. Átmeneti jelleggel valamennyi adófizetésre kötelezett számára - az analóg földi rádióhullámon sugárzott televíziós szolgáltatásoknak az anyaországban történő megszüntetése évéig - az adó legmagasabb mértéke az abban a naptári évben megállapított, a 2008. évhez viszonyított alapnövekedésének az 50 %-a, amely alapján az adó fizetendő. Mindazonáltal az adó összege nem lehet alacsonyabb az adóalap 1,5 %-ánál. Ezzel együtt azon televíziós műsorszolgáltatók esetében, amelyeknek teljes mindennapi nézőközönségéből a Franciaország anyaországi területén kívüli nézők aránya meghaladja a 90 %-ot, az adó kiszámításánál figyelembe vett összeg csökkentendő az európai vagy a világpiacra szánt reklámüzenetek közléséért fizetett összegek és a teljes éves nézőközönségből a Franciaország anyaországi területén kívül elért nézőközönség arányának szorzatával.
II.6.2. Az elektronikus hírközlésre kivetett adók
(39)
Az általános adótörvénykönyv I. könyve első részének II. címében szerepel egy VIIg. fejezet, amely létrehoz egy, az Elektronikus Hírközlési Szabályozó Hatóságnál előzetesen bejelentett és Franciaországban szolgáltatást nyújtó valamennyi elektronikus hírközlési szolgáltató által megfizetendő adót. Az adó kiszámításának alapja az elektronikus hírközlési szolgáltatók által nyújtott elektronikus hírközlési szolgáltatásokért a felhasználók által kifizetett, hozzáadottérték-adó nélküli előfizetés vagy egyéb összeg, csökkentve azon lezárt üzleti év során könyvelt amortizációhoz nyújtott dotációk összegével, amely évben az adó megfizetése esedékessé vált, abban az esetben, amikor ezek az amortizációk a szolgáltatók által az ország területén működő elektronikus hírközlési infrastruktúrák és hálózatok igényeinek kielégítésére, a törvény hatálybalépésétől számítva beszerzett, legalább tízéves amortizációs idejű eszközökre és berendezésekre vonatkoznak. Az adó kiszámítása során az adóalap 5 millió EUR feletti részének 0,9 %-át veszik.
III. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁHOZ VEZETŐ OKOK
(40)
Hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság úgy vélte, hogy a 2010-től tervezett kompenzáció az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhet, amelyet meg kell vizsgálni, hogy összeegyeztethető-e az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése értelmében a belső piaccal, a közszolgálati műsorsugárzási szolgáltatásokra vonatkozóan meghatározott elvek és alkalmazási szabályok szerint.
(41)
Azon közszolgálati tevékenység esetében, amelynek feladatait hivatalos jogi aktus egyértelműen meghatározza, és megfelelő, feddhetetlen ellenőrzési mechanizmusnak van alávetve, a Bizottság a 2003. decemberi, 2005. áprilisi, 2008. júliusi és 2009. szeptemberi határozataihoz hasonlóan megállapította, hogy a France Télévisions közszolgálati feladatait a francia állam által kiadott vagy jóváhagyott hivatalos jogi aktusok egyértelműen meghatározzák, a France Télévisions független ellenőrzését előíró szabályok szerint.
(42)
A közszolgálati tevékenység nettó költségeihez képest tervezett pénzügyi kompenzáció arányosságának vizsgálatát tekintve azonban, figyelembe véve többek között a támogatás hatásait, a Bizottság a következő két kérdéssel kapcsolatban kételyeinek adott hangot:
-
egyrészt, a közszolgálati feladatok ellátásának nettó költségeire fennáll a túlkompenzáció veszélye 2012-ben, és valószínűleg 2010-ben és 2011-ben is, miközben ezekre az évekre a Bizottság nem rendelkezett olyan részletes információkkal, mint amilyeneket a 2009. évről kapott a francia hatóságoktól,
-
másrészt, előfordulhat, hogy hozzárendeltségi viszony áll fenn a reklámokból és elektronikus hírközlésből befolyt adók és a France Télévisions számára fizetendő támogatás között, és amennyiben ilyen kapcsolat létrejöhetett, akkor ennek negatív hatásai vannak, és ellentétes lehet a Szerződéssel, különös tekintettel a France Télévisions finanszírozási reformjának hiányzó versenyjogi megítélésére.
(43)
Továbbá, a Bizottság felhívta a francia hatóságok figyelmét arra, hogy 2009. július 2-án elfogadta az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról szóló közleményét (9) (a továbbiakban: „a műsorszolgáltatásról szóló közlemény”), amely az ismertetett támogatásra a közzétételétől kezdve alkalmazandó, és kérte a francia hatóságokat, hogy észrevételeikben vegyék figyelembe e felülvizsgált közleményt.
IV. AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI
(44)
Az Írók és Drámaírók Társasága (SACD) 2009. november 2-i észrevételeiben felhívja a Bizottság figyelmét arra, hogy milyen fontosak a France Télévisions vállalatcsoportra háruló, a hazai audiovizuális alkotás támogatására irányuló kötelezettségek. E kötelezettségek jelentőségét 2008 végén tovább fokozta az a szakmaközi megállapodás, amely egy későbbi célokról szóló szerződésben kapna helyet. 2010-ben a France Télévisions vállalatcsoportnak tehát a 2009-es adóalapban szereplő forgalma 19 %-át kell a hazai audiovizuális alkotásra fordítania, amely 2012-ben 20 %-ra, vagyis 420 millió EUR-ra emelkedik. A TF1 megfelelő részarányát viszont legfeljebb 12,5 %-ban határozták meg, és az M6, valamint a digitális földi televíziós csatornák részaránya egyenként nem lehet magasabb 11 %-nál. A filmművészet támogatására vonatkozó vállalás is emelkedik 2012-ig bezárólag, átlagosan több, mint évi 1,2 %-kal. A reklám megszüntetése a műsorrend költségeinek növekedésével fog együtt járni a saját készítésű és nem importált művek esetében, ami az innovatív és minőségi közszolgálat melletti elkötelezettséget tanúsítja.
(45)
A Francia Telekommunikációs és Elektronikus Hírközlési Szövetség (FFTCE) 2009. október 30-i észrevételeiben, amelyhez csatlakozott az FFTCE-ben tagsággal nem rendelkező Iliad is, úgy véli, hogy a kereskedelmi reklámok eltörlése mint olyan, nem járul hozzá a France Télévisions közszolgálati feladataihoz. Ha a reklám e feladatoknak nem szerves része, minden olyan támogatás, amely a tényleges feladatoktól függetlenül kizárólag a bevételkiesést kívánja kompenzálni, per se az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdésével és 107. cikkével ellentétes állami támogatás volna. E kompenzációnak a közszolgálat saját költségeit kell fedeznie, amelyekről külön elszámolást kell vezetni. Úgy tűnik, hogy a támogatás összegét a következő évekre az elmaradó üzleti bevételek becsült értéke alapján számították ki, ami egy tönkrement piacon súlyosan torzítja a kereskedelmi műsorszolgáltatókkal a versenyt. Míg a France Télévisions reklámokból származó összes forgalma egy meggyengült piacon biztosan nem érné el az 500 millió EUR-t, addig a francia hatóságok vállalták, hogy 2009-ben 450 millió EUR-t fizetnek csupán a 20 óra utáni reklámok megszüntetésének ellentételezésére. A támogatásokból származó bevételek várhatóan a jövőben is jóval magasabbak lesznek a reform hiányában elérhető reklámbevételeknél.
(46)
Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásba tartozó feladatokat illetően az FFTCE megjegyzi, hogy a France Télévisions csoportra az Európai Műsorsugárzók Uniója (UER) tagjaként háruló kötelezettségek a szervezet alapszabályából erednek, és már korábban is léteztek, valamint a francia törvényekben foglalt kötelezettségek nélkül is hatályosak volnának. A törvény által egyébként igen általánosan meghatározott kötelezettségek nem térnek el lényegesen az UER alapszabályából eredő kötelezettségektől, és a TF1 és a Canal + csatornákra mint tagokra szintén vonatkoznak e kötelezettségek, így a törvény alapján nyújtott kompenzációs támogatást állami támogatásnak kell tekinteni.
(47)
Végül pedig az FTTCE úgy véli, hogy az állami audiovizuális ágazat reformjával bevezetett, az elektronikus hírközlési szolgáltatók forgalmára kivetett új adót a France Télévisions finanszírozására fordítják. A hatóságok nyilatkozataiban állított hozzárendeltségi viszonyon túl az alapjában és mértékében bekövetkező változások mozgatják a támogatás összegét. Márpedig egy ilyen adó létrehozása ellentétes az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 12. cikkével, mivel a tagállamok nem vethetnek ki a szolgáltatókra az irányelvben meghatározottakon kívül semmilyen egyéb, forgalom után fizetendő adót.
(48)
A Kereskedelmi Csatornák Szövetsége 2009. november 2-i észrevételeiben úgy véli, hogy a France Télévisions rossz irányítása, amelynek számos példájára rámutatott a Számvevőszék, súlyosbítja a programkészítési és jogvásárlási piacon tapasztalt inflációs hatást. Analitikus könyvelés hiányában a költségek kézben tartásának hiánya bizonytalanságot gerjeszt a finanszírozandó közszolgálati feladatok költségeinek meghatározása terén, a túlkompenzáció súlyos veszélye mellett. A szövetség szerint jó néhány jel mutat arra, hogy az új audiovizuális adót a France Télévisions csoportra fordítják majd, az állami költségvetésben a felhasználásának célja csupán a Bizottság ellenőrzésének elkerülését szolgálja. Ez a France Télévisions versenytársait a támogatás finanszírozására kényszeríti, ezzel torzulást eredményezve, amit tovább súlyosbít a különböző, régóta működő csatornák programjai közötti elégtelen differenciálás.
(49)
Az Európai Műsorsugárzók Uniója (UER) 2009. november 2-i észrevételeiben hangsúlyozza, hogy a Franciaország által benyújtott, az állami műsorszolgáltató költségeire és jövedelmeire vonatkozó valamennyi többéves becslés szükségszerűen előretekintő jellegű. E számításoknak kell biztosítaniuk a hosszú távú pénzügyi átláthatóságot, amelyekkel a szolgáltatónak a szolgáltatás teljesen független, folyamatos biztosításához rendelkeznie kell. Az utólagos mechanizmusoknak kell biztosítaniuk a tervezet esetleges eltéréseinek korrekcióját. A Bizottság határozatának az előzetes számítási paraméterekre és e mechanizmusokra kell kiterjednie, anélkül, hogy kötelezővé tenné a nyújtandó kompenzáció tényleges összegét csupán a becsült költségek és bevételek jóváhagyásával, amelynek hiányában a Bizottság sokkal inkább egy támogatási rendszer éves összegeit határozná meg és ellenőrizné, mintsem magát a rendszert. Az UER aggodalmát fejezi ki továbbá azért, mert a Bizottság az elkövetkező évek szinergiáinak és hatékonyságnövelésének becsült összegét kívánja megtudni, mivel az a hatékonyság, amivel az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtják, az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában nem tartozik a Bizottság ellenőrzése alá.
(50)
Az Európai Kereskedelmi Televíziók Egyesülete (ACT) 2009. november 2-i észrevételeiben támogatja a Francia Köztársaság azon határozatát, amely szerint lényegesen csökkenteni kívánja a kereskedelmi célú reklámokat az állami műsorszolgáltatásában. Az egyesület megjegyzi, hogy az Altmark ítélkezési gyakorlattal (11) lefektetett két feltétel jelen esetben nem teljesül, így a tervezett költségvetési hozzájárulás támogatásnak minősül. Mindazonáltal, az ACT úgy véli, hogy amennyiben a versenytársak reklámbevételeire kivetett adóval történő támogatásfinanszírozási rendszer megfelel az uniós jognak, a piacról való kivonás nyereségei igen megcsappannának, míg egy ilyen rendszer bizonyos területeken több torzulást okozna, mint a hagyományos állami és kereskedelmi duális finanszírozási rendszerek.
(51)
Az ACT szerint a France Télévisions közszolgálati kötelezettségei 1994 óta alapvetően nem változtak, és azonosak a kereskedelmi műsorszolgáltatók kötelezettségeivel. Emellett a reklámbevételek kiesése miatti kompenzációs számítások a 2012-ig tartó időszakra igen általánosak, és nem veszik figyelembe sem a vonatkozó beruházások költségeinek csökkenését, sem a hirdetőknek kevésbé alárendelt műsortervezés költségeinek lehetséges csökkenését, sem a remélt szinergianövekedéseket. Ellenőrizni kellene az állami és kereskedelmi bevételeket a célokról és az eszközökről szóló szerződésben meghatározott költségekhez igazító mechanizmust, mindenekelőtt a kereskedelmi bevételek változása tekintetében, ami nélkül a Bizottság nem rendelkezne megbízható információkkal a nyújtott szolgáltatás tényleges költségeinek meghatározásához, és egy esetleges túlkompenzáció fennállásának megállapításához. Ezt az ellenőrzést anélkül hajtják végre, hogy a vállalat rendelkezne analitikus könyveléssel, amint arra a Számvevőszék rámutatott.
(52)
Végül pedig az ACT úgy véli, hogy a támogatást valójában a reformmal bevezetett új adókból finanszírozzák, és az audiovizuális reklámokat illetően a reform egy olyan, versenytársak által finanszírozott közszolgálati modellt vezet be Franciaországban, amelyet máshol megszüntettek. A támogatási mechanizmus fenntartja a France Télévisions forrásait, miközben egyre inkább nyilvánvaló, hogy a hirdetők nem viszik át a teljes megrendelésüket a versenytárs csatornákhoz. Egyébként egy ilyen mechanizmus tovább erősíti a francia piacra történő bejutás akadályait.
(53)
A France Télévisions 2009. november 2-i észrevételeiben úgy véli, hogy a jelzett mechanizmus semmilyen gazdasági előnyt nem nyújt számára a versenytársakhoz képest, minthogy bár megmenekült a kereskedelmi bevételek kiesésétől, viszont ezért cserébe az állam olyan kötelezettséget rótt rá, amelyet egyetlen kereskedelmi műsorszolgáltató sem visel a piacon: a reklám megszüntetését. Amikor ténylegesen megszüntetik a reklámüzeneteket, eltűnik minden versenytorzulás a piacon, miközben a szponzorálás miatt a versenytársakra gyakorolt nyomása, korlátozott jelenlétére tekintettel, szintén nullára csökken. Az úgynevezett „prémium” audiovizuális jogok megvásárlását illetően, míg a TF1 nézettsége a 100 legjobból 96-ot ért el, és a 20 legjobból pedig 18-at 2008-ban, addig a France Télévisions nem rendelkezett egyetlen kizárólagos szerződéssel az amerikai piacvezetőkkel. Egyébiránt az audiovizuális alkotásba olyan minőségi követelményekkel kell befektetnie, amelyek ellentétesek a kereskedelmi csatornák nézettségi célkitűzéseivel. A műsorok értékesítése terén pedig úgy ítéli meg, hogy csak marginális piaci jelenléttel rendelkezik.
(54)
A France Télévisions úgy véli továbbá, hogy mivel a számára megítélendő összeg előzetesen, pontosan és objektíven függ minden egyes évben a tevékenységei költségétől, a tényleges költségek eltérése esetén utólagos korrekcióval, a jelzett mechanizmus megfelel az Altmark ítélkezési gyakorlat által lefektetett második feltételnek. Az említett ítélkezési gyakorlat által megkövetelt negyedik feltétel is teljesül, mivel a múltban nem kiaknázható szinergiákat a jogi felépítés és az alapszabály megújításával ki fogják használni, ugyanis e negyedik feltétel nem azt követeli meg, hogy a szolgáltatást a lehető legalacsonyabb költségszinttel nyújtsák, hanem azt, hogy a költségek feleljenek meg egy átlagos, jól irányított vállalat költségeinek.
(55)
A France Télévisions szerint a kifogásolt mechanizmus belső piaccal való összeegyeztethetőségének feltételei vonatkozásában, mivel ennek több évig el kell tartania, a közszolgálat nettó költségei nem ismerhetők kellő bizonyossággal ahhoz, hogy a Bizottság előzetes ellenőrzéssel meggyőződhessen arról, hogy nem áll fenn túlkompenzáció. Míg a 2010 és 2012 közötti időszakra készült tájékoztató jellegű számítások nem ellentétesek egy ésszerű nyereség elérésének vagy a közszolgálat éves kiadásainak 10 %-ára korlátozott tartalékok létrehozásának lehetőségével, addig az utólagos ellenőrzést bevezető törvényi és szabályozó rendelkezések minden esetben biztosítják a finanszírozás arányosságát. Ezzel szemben mivel a műsorrendköltségek változása a műsorszerkesztési döntésektől függ, a France Télévisions-nak - véleménye szerint - csak a törvény által előírt közszolgálati kötelezettségeket kell tiszteletben tartania, a Francia Köztársaságot a tartalom meghatározása terén megillető szabadság alapján. Egyébként e kötelezettségek a nézettségi elvárásban is megnyilvánulnak, amit a reklámüzenetek megszüntetése nem enyhít. Sőt, éppen ellenkezőleg, sokkal több programot kell majd beszerezni.
(56)
2009. november 2-i észrevételeiben a Métropole Télévisions (M6) úgy véli, hogy a kilátásba helyezett finanszírozási eszköz az EUMSZ 107. cikke értelmében vett állami támogatásnak minősül, mindenekelőtt abban az estben, ha az Altmark ítélkezési gyakorlatban meghatározott második és negyedik feltétel nem teljesül: a jellegüknél fogva - és a valóságban is - változó kereskedelmi bevételek becsült értékén alapuló kompenzációt nem volna szabad úgy tekinteni, hogy a közszolgálati költségek objektív és átlátható számítási paraméterein alapul. Egyébként pedig a számítások alapja nem az ágazat egy átlagos, jól irányított vállalatának költsége, hanem a France Télévisions költségei, amellyel kapcsolatban számos jelzés arra mutat, hogy irányítása nem hatékony, ez pedig növeli a közösség által fedezendő közszolgálati költségeket.
(57)
A belső piaccal való összeegyeztethetőséggel kapcsolatban az M6 úgy véli, hogy a kilátásba helyezett finanszírozási eszköz törvényellenes, mivel strukturálisan tartalmazza a közszolgálati költségek túlkompenzációját. A tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról szóló, 2006. november 16-i 2006/111/EK bizottsági irányelv (12) Franciaország számára előírja, hogy az általános érdekű szolgáltatás költségeit és hozamát a koherens módon alkalmazott analitikus könyvelési elvek alapján kell kiszámítani. Márpedig, amint a Számvevőszék is hangsúlyozza, a France Télévisions nem rendelkezik ilyen könyvviteli eszközökkel. Tehát nincsen egyetlen objektív elem sem a kompenzáció összegének kiszámításához. A túlkompenzáció tehát elkerülhetetlen, mivel a támogatást a kereskedelmi bevételek alapján számolják ki, ami nem tartozik a közszolgálati feladatok közé, és nem szabad figyelembe venni e feladatok költségének kiszámításakor. A kieső bevételek kiszámításának véletlenszerűsége és a költségelemzés hiánya miatt szintén elkerülhetetlen a túlkompenzáció.
(58)
Az új adók beépítése a finanszírozási mechanizmusba tovább súlyosbítja a támogatások negatív hatásait az audiovizuális jogok beszerzési piacán - ahol a France Télévisions rossz irányítása, amelyet az állami támogatások levédtek, tovább növeli a versenytársak költségeit, továbbá a reklámtevékenységre gyakorolt negatív hatásokat is, mivel a France Télévisions a szponzorálás felé mozdul el, miközben az M6, tekintve, hogy nézőköre más profilba tartozik, nem szerzi meg a France Télévisions által elhagyott piacrészt. Ilyen körülmények között kizárólag az utólagos finanszírozás lehet megalapozott. A mechanizmus tehát strukturális szempontból törvényellenes, mivel nem jött létre olyan független utólagos ellenőrzési mechanizmus, amely tényleges számadatok alapján hatékonyan garantálja a túlkompenzáció elkerülését, amelynek végrehajtása nem volna hatékony Franciaországban az M6 szerint.
(59)
2009. november 2-i észrevételeiben a Télévision Française 1 (TF 1) a France Télévisions finanszírozási reformját a reklámpiacot befolyásoló strukturális változások összefüggésébe helyezi, ahol az internet erős növekedést mutat. Véleménye szerint 2008-ban a televízió csupán mintegy 11 %-ot képviselt a hirdetők 33 milliárd EUR-s hírközlési kiadásaiból. 2009. január és szeptember között a földi digitális televíziós csatornák reklámokból származó forgalma 60 %-kal nőtt, miközben a három legrégebben működő analóg sugárzású kereskedelmi csatorna forgalma ebben a szegmensben 8 %-kal csökkent. A TF1 által a 2008. évre befizetett adók és illetékek eredményének 60 %-át tették ki. A jogok megvásárlásáról szóló többéves szerződések, az árak inflálódása, valamint a költségek rugalmatlansága, köztük a francia és európai alkotások elkészítésére és sugárzására vonatkozó jogszabályban előírt kötelezettségekkel felemésztett műsorrendköltségek, amelyek az egész 30 %-át teszik ki, a TF1 szerint az árrését csökkentik. Ezzel párhuzamosan az új audiovizuális adófizetési kötelezettsége véleménye szerint tovább fokozza a piacon a verseny torzulását.
(60)
A hirdetői keresletnek a TF1 felé történő potenciális átvitele az audiovizuális reklámokra kivetett adó kinyilvánított tárgya. Nem csupán a 350 millió EUR-s forgalomnak a három analóg csatornához történő várt átvitele nem valósult meg 2009-ben, hanem ráadásul a tervezettekhez képest 450 millió EUR-s csökkentést mutatott e három csatorna forgalma. Egyébként ezt az átvitelt törvényi és szabályozó rendelkezések korlátozzák, amelyek az uniós jog átültetésével műsoróránként 12 percben korlátozzák a reklámok idejét, azzal, hogy napi átlagban a reklámok ideje nem lehet több óránként hat percnél.
(61)
A TF1 szerint az adó két okból is állami támogatásnak minősül: egyrészt azért, mert a France Télévisions 2011. november 30. után már ténylegesen nem kötelezett a megfizetésére (ezzel a dátummal kell megszüntetnie az adófizetés alapját képező reklámüzenetek sugárzását), másrészt pedig azért, mert a France Télévisions lesz az e címen beszedett források kedvezményezettje, mivel számos, a kormány és a parlament által a törvénytervezet vitája során tett nyilatkozatból kitűnik, hogy az adót a támogatás finanszírozására fordítják. A tényleges jogszerűségtől függetlenül, az azt finanszírozó adórendszert tehát figyelembe kellene venni a támogatás értékelésénél.
(62)
A TF1 úgy véli, hogy a France Télévisions kötelezettségeivel összehasonlítható kötelezettségei vannak, és a két szolgáltató műsorai alig különböznek egymástól. Noha a TF1 üdvözli a célokról és eszközökről szóló szerződés és az ajánlattételi feltételek megújulását a közszolgálati audiovizuális szektor reformja nyomán, a Számvevőszék véleményére alapozva mégis úgy véli, hogy a közszolgálati műsorok kínálata nem igazodik eléggé az igényekhez. Ily módon kimutatható, hogy a régi ajánlattételi feltételekben a műsorsugárzási mennyiségi követelmények a műsorrendek 10 %-át tették ki.
(63)
Véleménye szerint a France Télévisions költségeinek kezelése és irányításának minősége sem kielégítő, és emiatt a közszolgálatot nem a legalacsonyabb költségekkel nyújtja a közösség számára, továbbá a túlkompenzáció veszélyét hordozza. A Bizottságnak ellenőriznie kell e tekintetben a kereskedelmi tevékenységek növekedését, az egységes France Télévisions vállalat létrehozásával 2009 után létrejött szinergiákat, valamint a hirdetőktől való legkisebb függőségből eredő műsorütemezési költségekre gyakorolt legminimálisabb nyomást is.
V. A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG MEGJEGYZÉSEI
(64)
A Francia Köztársaság 2009. október 7-én elküldött és később pontosított észrevételeiben az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alkalmazása vonatkozásában a Bizottság által megfogalmazott kételyekre hivatkozik, amelyek egyrészt az állami finanszírozás arányossága és a túlkompenzáció veszélye, másrészt pedig az állami audiovizuális szektor reformjával bevezetett új adóknak a jelzett intézkedés belső piaccal való összeegyeztethetőségének felmérése érdekében történő figyelembevételére vonatkoznak.
V.1. A túlkompenzáció veszélyére irányuló utólagos finanszírozás és ellenőrzés arányossága
(65)
A Francia Köztársaság azt állítja, hogy a jelzett intézkedés nem a France Télévisions csoport reklámbevételeinek kiesését kompenzálja, noha ezt figyelembe veszik a tájékoztató jelleggel megadott tervezett összegek, hanem a közszolgálati feladatok teljesítésével járó költségek fedezését szolgáló finanszírozásról van szó. A finanszírozási igények várhatóan növekedni fognak a műsorrend költségeinek változása, a kereskedelmi bevételek mozgása, illetve a műsorszolgáltatási eszközök függvényében.
(66)
A Francia Köztársaság hangsúlyozza, hogy az arra vonatkozó előzetes hitelesítést, amely szerint nem áll fenn a túlkompenzáció veszélye, a jogalkotási és szabályozási ellenőrző mechanizmusok meglétének ellenőrzésével kell elvégezni, az ítélkezési gyakorlattal és a Bizottság alkalmazási gyakorlatával összhangban, és nem a jövőre vetített támogatások és költségek tájékoztató jellegű, tervezett összegeihez képest. A tájékoztató jellegű összegeket csak szemléltetés céljából adták meg a felügyeleti hatóságok és a France Télévisions által jóváhagyott üzleti terv fényében. A támogatás kiszámítási módszere nem a France Télévisions becsült reklámbevétel-csökkenésén alapul. A számítás alapja egy általános képlet lesz, vagyis minden évre vonatkozóan az állami audiovizuális ágazathoz való hozzájárulás és a költségvetési támogatás együttes összege lesz, a Francia Köztársaság vállalásainak, valamint a törvényi és szabályozási eszközökkel létrehozott utólagos ellenőrzési mechanizmusok tiszteletben tartásával, amely összeg arányos a France Télévisions közszolgálati feladatainak a kereskedelmi bevételekkel csökkentett költségeivel.
(67)
A műsorsugárzásról szóló közleményben említett új innovációs audiovizuális szolgáltatásokkal kapcsolatban a Francia Köztársaság hangsúlyozza, hogy közülük néhány már szerepel a France Télévisions új ajánlattételi feltételeiben és a célokról és eszközökről szóló módosított szerződésben, és ezeket a fent leírt előzetes és rendszeres vizsgálatoknak és konzultációknak vetették alá, és vetik alá a jövőben is. A jövőre vonatkozóan Franciaország úgy véli, hogy minden fontos új szolgáltatás elindítását célokról és eszközökről szóló szerződésben kell kezelni, amelyre ugyanezen ellenőrzéseket kell alkalmazni.
(68)
Egyébiránt, tekintettel arra, hogy a műsorszolgáltatásról szóló közlemény jelen eljárás elindítása után lépett hatályba, a Francia Köztársaság vállalja az utólagos pénzügyi ellenőrzési rendelkezés kiigazítását annak érdekében, hogy eleget tegyen a pénzügyi ellenőrzési mechanizmusokra vonatkozóan e közleményben újonnan megállapított szabályoknak. Ennek megfelelően tervezik a 2007. május 15-i 2007-958. sz. rendelet 2. cikkének módosítását. E módosítás céljai a következők:
-
annak biztosítása, hogy a külön elszámolásokról szóló jelentést - amely követelmény annak ellenőrzését hivatott biztosítani, hogy nem áll fenn túlkompenzáció - a 3. cikkben meghatározott jelentés mintájára ellenőrizze egy külső szervezet, amelynek kiválasztását a kulturális miniszter hagyja jóvá, és a France Télévisions költségére elvégzett ellenőrzés eredményét elküldik a kulturális miniszternek, a Francia Nemzetgyűlésnek és a Szenátusnak,
-
annak a saját működési mechanizmusnak a javítása, amely a külön elszámolásokkal esetleg kimutatott és a hírközlés szabadságára vonatkozó, 1986. szeptember 30-i 86-1067. sz. törvény 53. cikkével, valamint a Bizottság műsorszolgáltatásról szóló közleményével nem összeegyeztethető túlkompenzációk vagy kereszttámogatások hatékony visszajuttatását biztosítja.
(69)
Hasonlóképpen, ahhoz, hogy a Bizottság tökéletes tájékoztatást kapjon a 2009. március 5-i 2009-258. sz. törvénnyel elindított reform első évei alatt, a francia hatóságok vállalják, hogy tájékoztatják a Bizottságot a 2010-től 2013-ig terjedő időszakban a következőkről:
-
a fentebb hivatkozott rendelet 2. és 3. cikke értelmében elkészített jelentésekről, az elszámolásokat jóváhagyó közgyűlés napjától számítva legfeljebb hat hónapon belül, ideértve a reklámpiaci részesedések alakulására vonatkozó adatokat 2007-től,
-
a France Télévisions közszolgálati feladatainak teljesítésére vonatkozó nyomon követés nyilvános elemeit, amelyek közé tartozik a csatornák éves mérlege, amelyet az Audiovizuális Legfelsőbb Tanács készít el (az 1986. szeptember 30-i 86-1067. sz. törvény 18. cikke írja elő), és a France Télévisions elnökének a célokról és eszközökről szóló szerződés éves teljesítése tárgyában a parlamenti bizottságok (a Francia Nemzetgyűlés és a Szenátus kulturális és pénzügyi bizottságai) előtti meghallgatásokról szóló beszámolói (a hivatkozott törvény 53. cikkének rendelkezései szerint).
V.2. Az állami audiovizuális szektor reformjával bevezetett új adók figyelembevétele
(70)
A Francia Köztársaság úgy véli, hogy értesítésében nem vette figyelembe a reklámokra és az elektronikus hírközlésre vonatkozó új adókat. Bár ugyanaz a jogalkotási eszköz hozta létre a reformokat és ezen adókat, ez utóbbiak szerinte nem tartoznak az értesítés tárgyát képező intézkedés körébe.
(71)
A Francia Köztársaság azt állítja, hogy a törvény megszavazását megelőzően tett nyilvános bejelentések, amelyeket az eljárás megindításról szóló határozat is számba vesz, és később e törvény rendelkezései kizártak, nem elegendőek annak megállapításához, hogy kötelező hozzárendeltségi viszony állna fenn az adók és az uniós jog szerinti támogatás között. A francia jogban ezek az adók az állam általános költségvetésébe folynak be, az állami kiadások egészének finanszírozásához járulnak hozzá, és megfelelnek a költségvetés egyetemlegessége és egységessége azon elveinek, amelyek az állami finanszírozás alkotmányozási blokkjához tartoznak. A pénzügyi törvényekre vonatkozó 2001. augusztus 1-jei alapvető törvény 36. cikke értelmében az állam javára létrehozott forrás egésze vagy egy része csak akkor fordítható valamely jogi személyre, ha a pénzügyi törvény kifejezetten így rendelkezik, ami jelen esetben nem áll fenn.
(72)
A Francia Köztársaság hangsúlyozza továbbá, hogy nem létezik olyan terv, amely az említett adók és a France Télévisions finanszírozása között hozzárendeltségi viszonyt kívánna kiépíteni. Azt állítja, hogy amennyiben kilátásba kell helyezni a rendszer szerkezetének módosítását, a francia hatóságok az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdésével összhangban új értesítést küldenek a Bizottságnak.
VI. A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE
VI.1. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében fennálló támogatás
(73)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy: „Ha a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.” E feltételek alkalmazásának vizsgálatát e dokumentum a következőkben fejti ki.
VI.1.1. Állami források
(74)
Az ezen értesítés tárgyát képező költségvetési támogatásokat minden évben a francia állam költségvetését megállapító pénzügyi törvény tartalmazza majd. Következésképpen állami források útján odaítélt eszközökről van szó.
VI.1.2. Szelektív gazdasági előny
(75)
A France Télévisions rendelkezésére bocsátott állami forrásokat gyarapító költségvetési támogatási mechanizmus szelektív, mivel a France Télévisions lesz az egyetlen kedvezményezettje. A működésre nyújtott éves költségvetési támogatás, amelynek elsődleges célja a vállalat további működésének biztosítása, a vállalatot megóvja a kiadásait és beruházásait eddig részben finanszírozó, kereskedelmi reklámokból származó bevételek elveszítésével szemben. A France Télévisions ily módon olyan nézettségi arányt érhet el, amelyre eddig a költségvetési támogatás nélkül nem számíthatott. Következésképpen, olyan gazdasági előnyhöz jut, amelyre másképpen nem tehetne szert, vagy adott esetben, támogatásról lévén szó, a magánszektorbeli versenytársak működésének piaci feltételeitől eltérő feltételek mellett működik.
(76)
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Francia Köztársaság nem fogalmazott meg észrevételeket az eljárás megindításáról szóló határozatban szereplő értékelésének megkérdőjelezésére, amely szerint a kilátásba helyezett támogatások nem tesznek eleget az Altmark ítélkezési gyakorlatban kimondott összes követelménynek, és ily módon állami támogatásnak minősülő gazdasági előnyt nyújtanak (13). Megjegyzi azt is, hogy a France Télévisions következő évekre vonatkozó irányításának és eredményei későbbi alakulásának sérelme nélkül, jelenleg a Francia Számvevőszék által a France Télévisions vállalatcsoportról készített jelentés - amelyet 2009 októberében tettek közzé, az eljárás megindításáról szóló határozat után - megerősíti azon érvelését, amely szerint a negyedik feltétel nem teljesül.
(77)
Mindent összefoglalva, az előzőekből az következik, hogy a francia állam pénzügyi forrásaiból kizárólag a France Télévisions csoportnak nyújtott költségvetési támogatások e vállalatot szelektív előnyhöz juttatják.
VI.1.3. A verseny torzítása és a tagállamok közötti kereskedelem befolyásolása
(78)
A France Télévisions a műsorkészítés és a műsorsugárzás területén folytat kereskedelemi tevékenységet, elsősorban a hirdetők által fizetett reklámok vagy szponzorált műsorok sugárzásán, közvetítési jogainak eladásán, illetve ilyen jogok vásárlásán keresztül. E kereskedelmi tevékenységeket jelen esetben más csatornákkal, úgymint a TF1, az M6 és a Canal + csatornákkal együtt végzi Franciaországban, ahol a France Télévisions csoport az elsőszámú audiovizuális csoport, amint ezt a francia hatóságok is hangsúlyozzák. 2010-ben a France Télévisions részesedése valószínűleg mintegy 10 %-ot ér el, ami alapján még mindig a harmadik helyen áll a francia szolgáltatók között.
(79)
A kereskedelmi reklámok 2011 végén esedékes megszüntetéséig a France Télévisions bár időkorlátozásokkal, de tovább folytatja tevékenységét a francia televíziós kereskedelmi reklámpiacon, a többi szolgáltatóval párhuzamosan. A France Télévisions a hirdetőknek még 2011 után is kínálhatja szolgáltatásait általános megnevezésük alatt futó áruk reklámjára, vagy műsorok szponzorálására, a Franciaországban működő többi szolgáltatóval párhuzamosan. Még ha a France Télévisions versenytársai teljes egészében ki is használják a France Télévisions csoportnak a reform következtében történő szinte teljes kivonulását a reklámpiacról, a France Télévisions ott továbbra is jelen marad. 2007-hez képest az állandó versenytársakkal mennyiségben és piaci részesedésben összehasonlítva a francia hatóságok által a France Télévisions reklámokból és szponzorálásból származó bevételeiről közölt becslések alapján, a France Télévisions piaci részesedése 2012-ben még mindig 3,3 % lesz, míg a TF1 csatornáé meghaladja majd az 50 %-ot, az M6 piaci részesedése pedig hozzávetőleg 20 %-ot fog elérni.
(80)
A France Télévisions olyan nézettségi arányt érhet el, amelyre a szóban forgó költségvetési dotáció hiányában nem számíthatna, és ez hatással lehet más műsorszolgáltatók közönségére, következésképpen a kereskedelmi tevékenységükre is, oly módon, hogy a versenyfeltételek torzulnak. A France Télévisions ugyanúgy folytatni fogja tevékenységét az audiovizuális jogok vásárlása és értékesítése piacán, az említett támogatásnak köszönhetően fenntartott alkupozícióval. A műsortervezésbe fektetett beruházások fenntartása, amit a költségvetési támogatások tesznek lehetővé, tehát hatással van arra, hogy a France Télévisions milyen mértékben képes vásárlóként vagy vevőként megjelenni e piacon.
(81)
Az előzőekből következik, hogy a francia állam pénzügyi forrásaiból kizárólag a France Télévisions számára nyújtott költségvetési támogatások torzítják a versenyt, vagy legalábbis ezzel fenyegetnek a franciaországi műsorszolgáltatás kereskedelmi üzemeltetése terén, és bizonyos mértékben más tagállamokban is, ahol a France Télévisions műsorait sugározzák.
(82)
Az audiovizuális műsorok és közvetítési jogok vásárlásának és értékesítésének piaca, ahol a France Télévisions jelen van, nemzetközi kiterjedésű, még akkor is, ha általában területileg egy tagállamra korlátozott a vásárlás. Egyébként a France Télévisions műsorait, amelyek sugárzása az állami támogatásnak köszönhetően tartható fenn, más tagállamokban, úgymint Belgiumban és Luxemburgban is lehet fogni. Végül pedig a France Télévisions az interneten keresztül is sugároz műsorokat, amelyek Franciaországon kívül is elérhetők.
(83)
Ilyen körülmények között a kilátásba helyezett költségvetési támogatások torzíthatják a versenyfeltételeket, és kihathatnak a tagállamok közötti kereskedelemre.
VI.1.4. Az állami támogatás létezéséből levont következtetések
(84)
Az előzőekkel kapcsolatban, azok a költségvetési támogatások, amelyeket a Francia Köztársaság kíván juttatni a France Télévisions számára, az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek, amelynek a belső piaccal való összeegyeztethetőségét meg kell vizsgálni.
VI.2. Összeegyeztethetőség az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése tekintetében
(85)
Az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „Az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vagy a jövedelemtermelő monopólium jellegű vállalkozások olyan mértékben tartoznak a Szerződések szabályai, különösen a versenyszabályok hatálya alá, amennyiben ezek alkalmazása sem jogilag, sem ténylegesen nem akadályozza a rájuk bízott sajátos feladatok végrehajtását. A kereskedelem fejlődését ez nem befolyásolhatja olyan mértékben, amely ellentétes az Unió érdekeivel.”
(86)
A műsorszolgáltatásról szóló közleményében a Bizottság kimondja azokat az elveket, amelyeknek eleget tesz az EUMSZ 107. cikkét és 106. cikkének (2) bekezdését az állam által az állami műsorszolgáltató szervezeteknek nyújtott finanszírozásra alkalmazva. E tekintetben a Bizottság értékelése az alábbi két aspektusra vonatkozik:
-
a közszolgálati feladat hivatalos jogi aktusba foglalt pontos és egyértelmű meghatározása, ideértve az új, fontos szolgáltatások nyújtásának meghatározását is, amely felett a műsorszolgáltatótól független testület gyakorol hatékony ellenőrzési mechanizmusokat,
-
az e feladatokhoz szükséges kompenzációk arányos és átlátható állami finanszírozása, anélkül, hogy a kompenzációk meghaladnák a közszolgálati feladatok ellátásának nettó költségét, amely felett szintén hatékony ellenőrzést gyakorolnak.
VI.2.1. A hatékony ellenőrzésnek alávetett, közszolgálati feladatok pontos és egyértelmű meghatározása hivatalos jogi aktusban
(87)
Amint az előzőekből is kitűnik, az eljárás megindításáról szóló határozatban az ott kifejtett indokok alapján a Bizottság nem fogalmazott meg kétségeket sem a hivatalos jogi aktusokkal a France Télévisions csoportra ruházott közszolgálati feladatok megfelelő meghatározásával és mandátumával kapcsolatban, sem pedig azoknak a külső ellenőrzéseknek a megfelelőségével kapcsolatban, amelyekkel azt vizsgálják, hogy a France Télévisions miként tesz eleget a fentebb leírtak szerint ráruházott kötelezettségeinek. A Bizottság úgy vélte továbbá, hogy az 1986. szeptember 30-i 86-1067.sz. módosított törvény vonatkozó rendelkezései (43 - 11., 44., 48. és 53. cikk) és az e törvényt végrehajtó - elsősorban az ajánlattételi feltételekről (2009. június 23-i 2009-796. sz. rendelet) és a célokról és eszközökről szóló szerződésre vonatkozó - rendeletek, illetve jogi aktusok megfelelnek az EUMSZ 106. cikkének (2) bekezdése alkalmazási szabályainak, a műsorszolgáltatásról szóló közleményben meghatározott közcélú műsorszolgáltatási támogatások értékelésére vonatkozóan.
(88)
E következetés a Bizottság által korábban e tárgyban az akkor hatályos közlemény alkalmazásában már levont, a France 2 és France 3 csatornákra vonatkozó 2003. és 2005. évi, valamint a France Télévisions csoportra vonatkozó 2008. és 2009. évi következetések mintájára született.
(89)
Tehát sokszorosan indokolt egyes érdekelt felek összefoglaló észrevételeinek vizsgálata, amelyekben azt állítják, hogy az állami csatornák és a versenytársak műsortervezése hasonló jellegű, és amelynek más felek észrevételei ellentmondanak, és amelyek jellegüknél fogva nem módosítják ezt az értékelést.
(90)
A hírközlés szabadságáról szóló, 86-1067. sz. módosított törvény a France Télévisions közszolgálati kötelezettségeit széles körűen és minőségi szempontból, de ugyanakkor pontosan meghatározza. A közszolgálattal széles közönséget kell megcélozni, és a pluralizmus tiszteletben tartása mellett, a demokratikus, szociális, állampolgári, kulturális és társadalmi szükségletek biztosítására irányuló célkitűzésnek megfelelő sokrétű kínálatot kell nyújtani. Az, hogy egyes versenytársaknak az UER tagjaként be kell tartaniuk e szervezet alapszabályát, amint azt az FFTCE is hangsúlyozza, nem gördít akadályt az elé, hogy a Francia Köztársaság hivatalos jogi aktusaiban a közszolgálatra vonatkozó speciális kötelezettségeket határozzon meg, amelyek az UER-tagságból eredő kötelezettségekkel ellentétben kizárólag a France Télévisions csoportra vonatkoznak.
(91)
Egyébként pedig, minden eshetőségre tekintettel a France Télévisions kötelezettségeit az ajánlattételi feltételek és a célokról és eszközökről szóló szerződés is meghatározza, a műsorrendjeikben elérendő pontos és mennyiségi mutatókkal ellátva, amelyek a versenytárs műsorszolgáltatókra nem vonatkoznak. A France Télévisions számára odaítélt eszközöket a célok elérésére, valamint a közérdeket szolgáló jogalkotási és szabályozási eszközökkel meghatározott közszolgálati kötelezettségek teljesítésére szánták, miközben a versenytárs műsorszolgáltatóknak nyújtott magánszektorból érkező források tisztán üzleti célt szolgálnak. Továbbá, a szabályozásban előírt, vagy a szolgáltatók által a műsorsugárzási tevékenységükben szabadon vállalt korlátozások létezése nem vonja maga után a valóságban az állami és a kereskedelmi műsorszolgáltatók számára a differenciálatlan kínálatot. Ezeket a törvényből eredő közszolgálati kötelezettségeket - az UER-tagságból fakadó kötelezettségekkel ellentétben - rendszeres külső vizsgálatnak vetik alá, amelyek elsősorban parlamenti vizsgálatok, és a teljesítést ellenőrzik.
(92)
Emellett az SACD kiemeli a France Télévisions legnagyobb kötelezettségvállalását az eredeti francia audiovizuális és filmművészeti alkotás támogatása mellett, szemben a versenytársakkal, akikre jóval kisebb kötelezettségek hárulnak. Igaz, hogy az SADC észrevételei nem támasztják alá és nem világítják meg azokat az okokat, amelyek miatt az importált, esetleg más tagállamból származó nem francia alkotások gyengébb minőségűek lennének, mint a France Télévisions által finanszírozottak. Mindebből az következik, hogy az eredeti alkotást támogató, abszolút értelemben és a versenytársakhoz képest magasabb kötelező vállalás a francia társadalom azon társadalmi és kulturális igényei felé mutat, és azokhoz közvetlenül kapcsolódik, amelyeket a közérdekű szolgáltatásra irányuló kötelezettsége alapján a France Télévisions műsorütemezésének teljesítenie kell.
(93)
A Francia Köztársaság által nyújtott tájékoztatással kapcsolatban a France Télévisions közszolgálati feladatainak meghatározására és ellenőrzésére vonatkozó pozitív értékelést ki kell terjeszteni az új, fontos audiovizuális szolgáltatások elindítására alkalmazandó mechanizmusokra is, az ezen eljárás megindítására vonatkozó határozat után érvénybe lépett, a műsorszolgáltatásról szóló közlemény értelmében. E szolgáltatások, amelyek a műsorra tűzött kínálatot más hordozókra vagy formátumokra is kiterjesztik, szerepelnek a France Télévisions ajánlattételi feltételeiben és a célokról és eszközökről szóló szerződésben, ahol megtalálható a törvény által előírt általános gazdasági érdekű szolgáltatásba tartozó feladatok kifejtése és meghatározása. E dokumentumokat a fentebb leírtak szerint rendelettel fogadják el, oly módon, hogy a már meghatározott és az esetleges jövőbeli új szolgáltatásokra ugyanazok a sajátos előzetes konzultációs és utólagos éves teljesítési ellenőrzések vonatkoznak, mint az említett feladatokra.
(94)
Mindent összevetve úgy tűnik tehát, hogy a France Télévisions csoportra ruházott közszolgálati feladatok meghatározása, valamint a vonatkozó ellenőrzési mechanizmusok megfelelnek a műsorszolgáltatásról szóló közleményben megállapított szabályoknak és elveknek, amelyek maguk is az Unió igazságszolgáltatási szerveinek ítélkezési gyakorlatából merítenek.
VI.2.2. Az állami finanszírozás arányossága és átláthatósága
(95)
A Francia Köztársaság által bejelentett finanszírozási mechanizmus, amelynek része a reklámüzenetek csökkentése, majd pedig megszüntetése miatti kompenzációra szánt éves támogatás, rendeltetését tekintve állandó mechanizmus, és ily módon a reklámüzenetek sugárzásának megszüntetésére a törvény által előírt 2011. novemberi határidő utáni időszakra is kiterjed.
(96)
Az éves állami finanszírozásba tartozik majd a közszolgálati audiovizuális hozzájárulás, korábbi nevén TV licenciadíj forrásainak egy részéből álló juttatás, valamint a 2009. március 5-i 2009-258. sz. törvényben meghatározott éves támogatás. A Bizottság által a 2005. április 20-i határozattal jóváhagyott létező támogatás mellé, amelyet nem módosított a kilátásba helyezett mechanizmus, társul tehát egy költségvetési támogatás is, amelynek pontos összegét minden évben a pénzügyi törvény fogja meghatározni az adott üzleti évre. A Francia Köztársaság észrevételeiben azt állítja, hogy a tervezett nettó közszolgálati költségek szolgálnak majd az éves támogatás összegének előzetes meghatározására, az egyes üzleti évek előtt.
(97)
Egyébként ugyanez derül ki a francia hatóságok által a Bizottság eljárás megindításáról szóló határozatában kifejezett kétségekre válaszul eljuttatott szemléltető jellegű becslésekből is. A Bizottság megjegyzi, hogy a francia hatóságok tájékoztató jellegűnek tekintik az üzleti terv előrejelzéseit, és elismeri, hogy egy közszolgálati feladatokkal felruházott vállalat számára, amelynek e cél érdekében többéves költségeket kell vállalnia, hasznosak a célokról és eszközökről szóló szerződés módosításába illesztett üzleti tervben előírt pénzügyi keretek. Ily módon az ott feltüntetett összes jelzett állami forrás, bár ezek alacsonyabb értékűek, összefüggésben marad a 2010 és 2012 közötti időszakra előírt szolgáltatás nyújtásának bruttó költségével.
(98)
Figyelembe véve a bruttó költségek relatív tervezhetőségét, mivel kevésbé változékonyak, mint a nettó költségek kiszámításának alapját képező üzleti bevételek, az üzleti terv jelzés értékű számadatai a priori megerősítik a Francia Köztársaság állítását, amely szerint a közszolgálati nettó költségek meghatározó jellegűek a jövőbeli támogatás éves összegének megállapításához. Így a 2009. március 5-i 2009-258. sz. törvénnyel bevezetett állami pénzügyi kompenzációs kötelezettség jelenti majd a jelzett költségvetési támogatás motorját, anélkül, hogy meghatározná az összeget az arra vonatkozó becsléshez képest, hogy várhatóan mennyi lesz a reklámüzenetek megszűnésével kieső reklámbevételek összege.
(99)
Ez a megközelítés objektív módon igazoltnak tűnik. A támogatás állandó jellegéből adódóan az összegének megállapítása ahhoz képest, hogy mekkora lenne a reklámbevétel, ha a reklámüzenetek a törvény miatt nem szűnnének meg, például megállapítva a reform bejelentése és megvalósítása előtti bevételek összegét, adott esetben a televíziós reklámpiac alakulása függvényében történő kiigazításokkal, egyre inkább önkényes módszer volna. Ha a támogatás összegét így számítanák ki a feltételezett bevételekhez képest, a France Télévisions mint egyetlen vállalat létrehozásában kialakuló szinergiákból származó, a tervezetthez képest nagyobb mértékű bruttó közszolgálati költségcsökkentés az állami forrásokból származó túlkompenzáció veszélyével járna.
(100)
Az éves támogatásnak a közszolgálati feladatok a továbbra is fennmaradó nettó üzleti bevétellel csökkentett költségeihez képest történő kiszámítása egyébként koherens a Francia Köztársaság vállalásával, amely a hírközlés szabadságáról szóló, 86-1067. sz. módosított törvény 44. cikkében, valamint a francia állam és a közszolgálati audiovizuális ágazatban működő szervezetek közötti pénzügyi kapcsolatokról szóló rendelet 2. cikkében jelenik meg, annak érdekében, hogy a France Télévisions számára nyújtott állami források ne haladják meg a rábízott közszolgálati feladatok teljesítésének költségeit. Amint a francia hatóságok is emlékeztetnek rá, e vállalás és az említett rendelkezések teljes mértékben alkalmazandók a jelzett költségvetési támogatásra, és az éves közfinanszírozási mechanizmusra, amelynek szerves részét fogja képezni.
(101)
Következésképp az éves támogatásnak a közszolgálati feladatok a továbbra is fennmaradó nettó üzleti bevétellel csökkentett költségeihez képest történő kiszámítása a Bizottság műsorsugárzásról szóló közleménye értelmében arányosnak tűnik.
(102)
E tekintetben egyes érintett harmadik felek ellentétes értelmű észrevételei nem semmisítik meg e következetést.
-
az FFTCE azon észrevételei, amelyek szerint a közszolgálati feladatoknak nem részét képező reklámbevételből származó nyereség kompenzációja nem tartozik e feladatok finanszírozásának keretébe, nem fogadható el, továbbá ugyanilyen módon az M6 azon észrevételei sem, amelyek szerint az üzleti bevételek kiesésének becsült értéke ingadozó és pontatlan, így a France Télévisions nettó közszolgálati költségei alapján kellene előzetesen megállapítani a támogatás éves összegét, mivel a Francia Köztársaság által a 2010., 2011. és 2012. évre vonatkozóan közölt becsült összegek egyébként kizárólag jelzés értékűek,
-
az M6 azon észrevételei, amelyekkel azt állítja, hogy a Francia Számvevőszék állítólag kimutatta, hogy a France Télévisions nem rendelkezik analitikus könyvelési eszközökkel és ez strukturálisan magában hordozza a túlkompenzációt, mivel nem objektív elemek képeznék a támogatás alapját, hasonlóképpen a TF1 észrevételei, amelyek szerint a kezeletlen, vagy rosszul kezelt költségeket túlkompenzálják, nem megalapozottak, először is azért, mert a Francia Számvevőszék 2009 októberében a France Télévisions csoport szintjén a leányvállalatok analitikus könyvelési eszközeit integráló ügyvitel-irányító eszközök hiányát állapította meg, nem pedig az összes ügyviteli analitikus könyvelési eszköz hiányát, és a France Télévisions csoport minden egyes társaságának saját analitikus könyvelése van,
-
másodszor pedig, a kompenzációnak a belső piaccal való összeegyeztethetőségére vonatkozó vizsgálat - a France Télévisions gazdasági előnyére irányuló vizsgálattal ellentétben - nem azokra a költségekre vonatkozik, amelyek az ágazaton belül egy átlagos, jól irányított vállalatnál az általános érdekű szolgáltatás nyújtásához szükségesek, hanem azokra a költségekre, amelyek ténylegesen felmerülnek majd a France Télévisions csoportnál, ideértve a jövőben tervezett csökkentést, vagy mint az előzőekben már látható volt, a France Télévisions számára nyújtandó állami források teljes összege elvileg alacsonyabb lesz a közszolgálat ellátásából eredő költségeknél, és a túlkompenzáció elkerülését szem előtt tartva állapítják meg, miután a nettó üzleti bevételt levonták belőle.
(103)
Ezek az éves támogatás előzetes megállapítása tekintetében megalapozatlan észrevételek egyébként nem veszik figyelembe azt, hogy léteznek utólagos ellenőrzési mechanizmusok. Amint az előzőekből kitűnik, az üzleti évre vonatkozó támogatás összegének pénzügyi törvényben történő előzetes éves meghatározását utólagos ellenőrzési mechanizmusok fogják követni, és adott esetben visszafizetéssel jár majd.
(104)
A műsorszolgáltatásról szóló közlemény úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak megfelelő mechanizmusokat kell létrehozniuk a túlkompenzáció megelőzésére, az állami finanszírozás felhasználásának rendszeres ellenőrzésével. Az ellenőrzésnek a közleményben meghatározott hatékonyságát a rendszeres időközönként független szervezet által elvégzett ellenőrzésekkel kell biztosítani, olyan mechanizmusokkal párosítva, amelyek az esetleges túlkompenzáció visszafizetését, illetve a következő üzleti év során egyrészt az éves közszolgálati költségek 10 %-át nem meghaladó esetleges tartalékok, másrészt pedig az esetleges kereszttámogatások megfelelő ráfordítását hivatottak elérni.
(105)
Az 1986. szeptember 30-i 86-1067. sz. törvény 44. cikke kimondja, hogy „az állami audiovizuális szektorba tartozó szervezeteknek a rájuk bízott közszolgálati kötelezettségek kompenzálásaként odaítélt állami források összege nem haladja meg az említett kötelezettségek teljesítésének költségét”. E rendelkezés a Francia Köztársaság által vállalt azon kötelezettségeket eredményezi, amelyek szerint kifejezetten bele kell foglalni a törvénybe a közszolgálati kötelezettségek túlkompenzációjának elkerülésére vonatkozó elvet, annak az eljárásnak a keretében, ami a Bizottság részéről a TV licenciadíjból származó források felhasználásáról szóló 2005. április 20-i pozitív határozat meghozatalához vezetett (14).
(106)
Az állam és a hírközlési és audiovizuális állami ágazathoz tartozó szervezetek közötti pénzügyi kapcsolatokról szóló, 2007. május 15-i 2007-958. sz. rendelet 2. cikke átveszi az 1986. szeptember 30-i törvény 53. cikkének szövegét, figyelembe véve „a közszolgálati feladatokból származó közvetlen és közvetett bevételeket”, és kimondja, hogy a közszolgálati kötelezettségek teljesítésének költségéről külön elszámolást vezetnek. A rendelet 3. cikke kimondja, hogy a France Télévisions és leányvállalatai kötelesek tiszteletben tartani valamennyi kereskedelmi tevékenységük során a normális piaci feltételeket, és előírja, hogy e kötelezettség teljesítéséről egy külső szervezettel éves jelentést kell készíttetni, amelyet a felügyeletet ellátó minisztériumhoz, a Francia Nemzetgyűléshez és a Szenátushoz kell beterjeszteni. Ez utóbbi rendelkezés szintén szerepel a Francia Köztársaság vállalásaiban, amelyeket átvett a Bizottság (7) preambulumbekezdésben hivatkozott 2005. április 20-i határozata.
(107)
Az Európai Unió Törvényszéke úgy ítélte meg, hogy mind a túlkompenzáció tilalmának elvére vonatkozó rendelkezések, mind pedig a France Télévisions által az üzleti tevékenységeire alkalmazott feltételek ellenőrzése és felülvizsgálata tökéletesen megfelelt a Bizottság által a 2005. április 20-i határozat (15) meghozatalát eredményező eljárás során megfogalmazott aggodalmaknak. Az e vállalások tiszteletben tartására vonatkozóan elvégzett utólagos ellenőrzések megfelelőségét egyébként a Törvényszék is megerősítette (16).
(108)
A Bizottság megkapta és megvizsgálta a 2007-es és 2008-as üzleti évekre vonatkozó, a rendelet 2. és 3. cikkének teljesítéséről szóló jelentéseket (a rendelet 3. cikke alapján elkészített jelentések, amelyek közül a 2007. évre vonatkozó jelentést a PriceWaterhouseCoopers és KPMG könyvvizsgáló cégek, a 2008. évre vonatkozót pedig a Cabinet Rise tanúsították), valamint a 2. cikkben meghatározott, 2009. évre vonatkozó jelentéstervezetet. A rendelkezésre álló jelentések megállapítják, hogy a France Télévisions csoport számára nyújtott állami források nem voltak magasabbak, mint a ráruházott közszolgálati kötelezettségek teljesítésének költsége, valamint, hogy a France Télévisions valamennyi üzleti tevékenységében tiszteletben tartotta a normális piaci feltételeket. Ez tehát kizárja az esetleges kereszttámogatásokat a kereskedelmi tevékenységek és a közszolgálati tevékenységek között. A kérdéses kapcsolatok felállítása egyébként azt mutatja, hogy a France Télévisions különböző csatornái közszolgálati költségeinek és forrásainak elszámolása elkészíthető a jelenlegi könyvelési eszközökkel, ellentétben azzal, amit az M6 állít.
(109)
Az állami források utólagos ellenőrzésének a 2007-958. sz. rendeletben előírt szabályai a jelzett költségvetési támogatásra is alkalmazandók lesznek. Az ellenőrzés létrehozása óta a France Télévisions számára nyújtott teljes állami források nem voltak elegendők a közszolgálati kötelezettségek teljesítéséhez kapcsolódó nettó költségek fedezésére, így tehát nem merült fel egy esetleges túlkompenzáció felhasználásának kérdése. Az üzleti tervben átvett, és a fenti 1. táblázatban bemutatott középtávú költség- és bevételtervezet esetében úgy tűnik, hogy némi többlet várható 2012-ben, ami ha valóban beigazolódik, és nem szükséges a 2010. és 2011. év veszteségének megszüntetéséhez, akkor azt elvileg elsősorban az audiovizuális alkotási kiadásokra kell majd fordítani.
(110)
Mindenesetre ahhoz, hogy a meglévő intézkedés megfeleljen a műsorszolgáltatásról szóló közleménnyel 2009-ben újonnan bevezetett kiigazításoknak, a Francia Köztársaság vállalja, hogy módosítja a 2007. május 15-i 2007-958. sz. rendelet 2. cikkét oly módon, hogy:
-
biztosítsa, hogy a külön elszámolásokról szóló éves jelentést a 3. cikkben meghatározott jelentés mintájára ellenőrizze egy külső szervezet, amelynek kiválasztását a kulturális miniszter hagyja jóvá, és a France Télévisions költségére elvégzett ellenőrzés eredményét elküldik a kulturális miniszternek, a Francia Nemzetgyűlésnek és a Szenátusnak,
-
javítsa azt az egyedi működési mechanizmust, amely a külön elszámolásokkal esetleg kimutatott és a hírközlés szabadságára vonatkozó, 1986. szeptember 30-i 86-1067. sz. törvény 53. cikkével, valamint a műsorszolgáltatásról szóló közleménnyel nem összeegyeztethető túlkompenzációk, vagy kereszttámogatások hatékony visszafizetését biztosítja.
(111)
E körülmények alapján kitűnik, hogy a Francia Köztársaságnak vannak megfelelő mechanizmusai az állami finanszírozás felhasználásának rendszeres és hatékony ellenőrzésére a túlkompenzáció vagy a kereszttámogatás megelőzésére, amint erről a műsorszolgáltatásról szóló közlemény rendelkezik.
(112)
Mindezeket figyelembe véve kitűnik, hogy a France Télévisions kereskedelmi piacokon - ahol a reform teljes végrehajtása után is működni fog - való jelenlétéből fakadó potenciális versenykorlátozások mindent összevetve igen kis mértékűek lesznek. E jelenlét nagy valószínűséggel igen korlátozott lesz, és a reform előre látható hatása az lesz, hogy a televíziós reklámok iránti kereslet, még ha csupán részlegesen is, de átmegy a France Télévisions versenytársaihoz.
(113)
Amint a hét kereskedelmi televíziós illetve rádiócsatorna által nyilvánosságra hozott levél is jelzi, a reform teljes megvalósítása, a France Télévisions reklámüzeneteinek megszüntetése azzal jár majd, hogy „a kereskedelmi médiumok képesek lesznek új lendületet venni, amire szükségük van”, miközben a reklámüzenetek fenntartása „káros következményekkel járna az összes francia médiumra nézve, és lényegesen megváltoztatná a szereplők gazdasági kilátásait…” (17).
(114)
Más szóval, a France Télévisions részleges kivonulása, és a közérdeket szolgáló feladatainak megfelelő műsorok sugárzásából származó - kereskedelmi vagy állami kompenzációs - bevételeinek a szerkezet szintjén történő ismételt meghatározása, anélkül, hogy mindez pénzügyi szempontból közvetlenül érintené a közönséget, csökkenti a potenciális versenykorlátozásokat azokban a piaci versenyhelyzetekben, ahol a France Télévisions is működik. E kivonulás új teret nyit, amelyet új szereplők vagy a reklámpiacon jelenleg korlátozott jelenlétű szereplők foglalhatnak el, idővel mozgásba hozva a versenyt.
(115)
Ebből az következik, hogy a Francia Köztársaság által szolgáltatott információk és tett vállalások fényében az állami finanszírozás célja az lesz, hogy a France Télévisions fedezni tudja a rá háruló kötelezettségek teljesítésével felmerült költségeket, és e finanszírozásnak az említett költségekre kell korlátozódnia, és továbbra is a műsorszolgáltatásról szóló hatályos közlemény követelményeinek megfelelő utólagos ellenőrzéseknek kell majd alávetni. Továbbá, mivel a France Télévisions csökkenteni fogja jelenlétét a verseny által szabályozott piacokon, a kilátásba helyezett támogatás nem befolyásolja olyan mértékben a kereskedelem fejlődését, ami az Unió érdekével ellentétes volna, eleget téve az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésében foglalt alkalmazási feltételeknek.
(116)
Ezen túlmenően a Francia Köztársaság vállalja, hogy 2013-ig a Bizottság számára éves jelentést készít, amely időpontra az audiovizuális reform várhatóan teljesen megvalósul, és így nyomon lehet majd követni az állami támogatásról szóló szabályokra nézve a reform legérdemlegesebb vetületeit, amelyek közé tartoznak az éves kompenzációk és az utólagos ellenőrzési mechanizmusok, a France Télévisions által a kereskedelmi tevékenységeire alkalmazott feltételek, és piaci helyzetének alakulása, valamint a célokról és eszközökről szóló szerződés éves teljesítése.
(117)
Tekintettel a reform mélyreható jellegére, a France Télévisions szolgáltatási feladatainak finanszírozásában ezzel bevezetett innovációkra, a France Télévisions költségeinek és bevételeinek alakulására kifejtett hatásaira, valamint a France Télévisions és versenytársai üzleti bevételét befolyásoló bizonytalan gazdasági környezetre a piacon, e vállalás természeténél fogva lehetővé teszi, hogy a Bizottság ellenőrizze, és minél közelebbről nyomon kövesse a reform végrehajtását, valamint a jelen eljárás keretében a Francia Köztársaság által tett vállalások megvalósítását.
(118)
Az eljárás megindítására irányuló határozatában a Bizottság kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy esetleg hozzárendeltségi viszony áll fenn a reklámokra és az elektronikus hírközlésre kivetett új adókból származó bevételek, valamint a France Télévisions számára 2010-től nyújtandó éves támogatás között. Amennyiben megállapítást nyer egy ilyen viszony, az azzal járna, hogy ezeket az adókat a támogatás szerves részének kell tekinteni, és meg kell vizsgálni, hogy a támogatás összeegyeztethető-e a belső piaccal. Bár a 2009. évre vonatkozóan egy ilyen jellegű viszony fennállása kizárható volt, figyelembe véve az állami audiovizuális szektorról szóló, 2009. március 5-i 2009-258. sz. törvény hatálybalépésének és végrehajtásának dátumát, a jövőre nézve továbbra is fennállt a kétség a legfelsőbb francia hatóságok által tett nyilatkozatokra való tekintettel.
(119)
A Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján, amelyet megerősít a Régie Networks C-333/07. előzetes döntéshozatal iránti kérelem ügyében 2008. december 22-én hozott ítélet 99. pontja, kitűnik, hogy „ahhoz, hogy az adó valamely támogatási intézkedés szerves részének legyen tekinthető, az adó és a támogatás között a vonatkozó nemzeti szabályozás alapján kötelező hozzárendeltségi viszonynak kell fennállnia abban az értelemben, hogy az adót szükségképpen a támogatás finanszírozására fordítják, és az közvetlenül befolyásolja ez utóbbi nagyságát, ebből következően annak értékelését is, hogy a támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal” (18). A Bíróság által megállapított két követelményt, vagyis a vonatkozó nemzeti szabályozást és a támogatás összegének közvetlen befolyásolását a következő rész vizsgálja.
(120)
A francia jog szerint a pénzügyi törvényekre vonatkozó 2001. augusztus 1-jei alapvető törvény 36. cikke értelmében az állam javára létrehozott forrás csak akkor fordítható egy másik jogi személyre, ha a pénzügyi törvény így rendelkezik. A pénzügyi törvényben tehát kifejezetten elő kellene írni, hogy a 2009. március 5-i 2009-258. sz. törvénnyel bevezetett, a reklámra és az elektronikus hírközlésre kivetett adók hozamát részben, vagy egészben a France Télévisions finanszírozására fordítják. Mostanáig ilyen rendelkezést nem fogadtak el. A jövőre nézve a Francia Köztársaság vállalja, hogy az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdése szerint eljárva új értesítést küld a Bizottságnak a rendszer felépítésének módosítására irányuló bárminemű tervről. Ilyen feltételek mellett a jelzett támogatás és a nemzeti jog szerint kivetett új adók között a Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében nem állapítható meg kötelező hozzárendeltségi viszony.
(121)
Ezenkívül kitűnik az is, hogy a közszolgálati audiovizuális hozzájárulás forrásainak egy részéből álló juttatással növelt költségvetési támogatás éves összegének meghatározására szolgáló fő kritérium a France Télévisions csoportra háruló közszolgálati kötelezettségek nettó költségének összege, és nem az új adókból származó bevételek. Márpedig a tervezett közszolgálati költségek előzetes becslések tárgyát képezik és fogják képezni a célokról és eszközökről szóló szerződésben a hírközlés szabadságáról szóló, 1986. szeptember 30-i 86-1067. sz. módosított törvény 53. cikkének alkalmazásában, a pénzügyi törvénytervezetben meghatározott éves támogatást a tervezett nettó költségek szerint fogják alakítani, és az előirányzatok és az eredmények közötti megfelelést az állam és a hírközlési és audiovizuális állami ágazathoz tartozó szervezetek közötti pénzügyi kapcsolatokról szóló, 2007. május 15-i 2007-958. sz. rendelet 2. cikkének végrehajtására meghatározott jelentés keretében állapítják meg, és szükség esetén utólag korrigálják. Mivel a költségek az adók címén beszedett forrásoktól függetlenül merülnek fel, az adók hozama közvetlenül nem befolyásolhatja a támogatás összegét. Kitűnik továbbá, hogy a francia kormány által eredetileg tervezett adók mértéke a parlament által megszavazott végleges törvényben csökkent, anélkül, hogy ez a France Télévisions számára nyújtandó támogatás egyidejű és arányos csökkentésével járt volna.
(122)
Mindezek alapján a 2009. március 5-i 2009-258. sz. törvénnyel a reklámokra és az elektronikus hírközlésre kivetett adók nem képezik a támogatás szerves részért, és következésképp ezeket nem kell belevenni a támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetőségére irányuló vizsgálatba, ellentétben azzal, amit bizonyos harmadik érdekelt felek, név szerint az ACT, az FFTCE, a Kereskedelmi Csatornák Egyesülete, az M6 és a TF1 állít.
(123)
E következetés nem sérti az említett adóknak és a külön rendelkezéseiknek mint különálló intézkedéseknek az uniós joggal való összeegyeztethetőségét, mindenekelőtt az elektronikus hírközlésre kivetett adóval kapcsolatban a Szerződés megsértése miatt indított 2009/5061. számú eljárás keretében vizsgált kérdéseket illetően a 2002/20/EK irányelv vagy az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (19) tekintetében.
(124)
A Bizottság egyébként tudomásul veszi Franciaország azon nyilatkozatát, amely szerint kizárja az említett adókat az e határozat tárgyát képező értesítése területéből.
VII. KÖVETKEZTETÉSEK
(125)
A fentiek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a France Télévisions számára a fentiekben leírt módon nyújtott éves költségvetési támogatás az EUMSZ 106. cikke (2) bekezdésének értelmében összeegyeztethetőnek nyilvánítható a belső piaccal, a közszolgálati műsorsugárzási szolgáltatásokra vonatkozóan meghatározott elvek és alkalmazási szabályok szerint,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Francia Köztársaság által a France Télévisions számára a hírközlés szabadságáról szóló, 1986. szeptember 30-i 86-1067. sz. módosított törvény 53. cikkének VI. bekezdése alkalmazásában éves költségvetési támogatás formájában nyújtani kívánt állami támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikkének (2) bekezdésével összhangban összeegyeztethető a belső piaccal.
Következésképpen e támogatás végrehajtása engedélyezett.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2010. július 20-án.