РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 27 октомври 2010 година
относно държавна помощ C 14/09 (ex NN 17/09), предоставена от Унгария на Péti Nitrogénművek Zrt.
(нотифицирано под номер C(2010) 7274)
(само текстът на унгарски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/269/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство и по-специално член 61, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид решението на Комисията да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (1), относно Държавна помощ C 14/09 (ex NN 17/09) (2),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
В края на 2008 г. Комисията научи от медиите за планираните от Унгария мерки в полза на дружеството Péti Nitrogénművek Zrt. (наричано по-долу: „Nitrogénművek“). След неколкократна размяна на информация, на 29 април 2009 г. Комисията откри официалната процедура по разследване по отношение на мерките, представляващи предполагаема държавна помощ.
(2)
На 3 и 17 август 2009 г. Унгария представи мнението си по отношение на решението на Комисията за откриване на процедурата.
(3)
Решението за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 17 юли 2009 г. (3) Бяха получени мнения от четири заинтересовани страни: на 18 август 2009 г. от Nitrogénművek - бенефициерът на мерките, представляващи предполагаема държавна помощ; на 17 и 18 август 2009 г. от две заинтересовани страни, поискали самоличността им да бъде запазена в тайна; и на 19 август 2009 г. от ZAK S.A.
(4)
С писмо от 21 септември 2009 г. Комисията изпрати мненията на Унгария. Унгария отговори на мненията на третите страни с писмо от 20 октомври 2009 г.
(5)
На 3 ноември 2009 г. Комисията поиска от унгарските органи допълнителна информация, на което Унгария отговори с писмо от 4 декември 2009 г. През юни 2010 г. последва нова неформална размяна на информация по електронен път между службите на Комисията и унгарските органи.
II. БЕНЕФИЦИЕР
(6)
Nitrogénművek е производител на изкуствени торове. Седалището на дружеството се намира в Pétfürdő, област Veszprém, Унгария, която е подпомагана област по смисъла на член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС. Дружеството е основен производител на торове и основен доставчик за унгарския пазар.
(7)
Оборотът на Nitrogénművek за 2008 г. е 64,8 милиарда форинта (приблизително 232 милиона евро), като 74 % от него е реализиран в Унгария, а 26 % чрез износ (основно за пазарите на ЕС). През 2008 г. дружеството има персонал от 508 души. Размерът на регистрирания му капитал е 528 милиона форинта (приблизително 1,92 милиона евро). През 2008 г. размерът на собствения капитал е 11 милиарда форинта (приблизително 40 милиона евро).
Таблица 1
Основни финансови данни на Nitrogénművek
2007 г.
милиарди форинта
2007 г.
милиони евро
2008 г.
милиарди форинта
2008 г.
милиони евро
Оборот
48,211
175
64,836
232
Оперативен резултат
2,435
8,9
16,335
59,4
Нетен резултат печалба/загуба (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Източник: данни от финансовите отчети на дружеството за 2008 г.
(8)
На 18 октомври 2008 г. Nitrogénművek спира производството си.
III. ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
(9)
На 18 декември 2008 г. унгарското правителство обявява, (4) че за да осигури в бъдеще производството на торове в Унгария и да запази работните места, държавата ще „спаси“ Nitrogénművek, като му предостави средства за възобновяване на производството и покриване на текущите разходи.
(10)
На 20 декември 2008 г. правителството одобрява (5) предоставянето на две отделни държавни гаранции на изцяло държавната Унгарска банка за развитие (Magyar Fejlesztési Bank Zrt., „MFB“) за обезпечаване на два заема. И двете гаранции са предоставени срещу предварителна еднократна премия в размер на 2 % от сумата, покрита от гаранцията.
(11)
При такава обезпеченост с държавни гаранции на 26 януари 2009 г. MFB и Nitrogénművek сключват две заемни споразумения:
а)
ЗАЕМ A - инвестиционен заем (6) в размер на 52 милиона евро със срок шест години. Лихвеният процент е шестмесечен EURIBOR + 1,7 %. Държавната гаранция, покриваща 100 % от сумата на заема, е с предварителна еднократна премия в размер на 2 % от сумата на заема. Обезпечения за MFB: държавна гаранция, покриваща 100 % от сумата на заема, втори по ред (т.е. веднага след заем Б по-долу) залог на активи (7). Не са упоменати специални обезпечения за държавата. Изплащане на главницата - на 12 шестмесечни вноски, считано от 15 юни 2009 г. Плащане на лихвата - на шест месеца.
б)
ЗАЕМ Б - заем за текущи нужди в размер на 10 милиарда форинта (приблизително 36 милиона евро) със срок четири години и лихвен процент в размер на тримесечен BUBOR (8) +2,5 %. Заемът е обезпечен с държавна гаранция, покриваща 80 % от сумата на заема, с предварителна еднократна премия в размер на 2 % (от сумата, покрита от гаранцията за 80 %). Обезпечения за MFB: държавна гаранция, покриваща 80 % от сумата на заема, първи по ред залог на активи. Не са упоменати специални обезпечения за държавата. Съгласно правителственото решение MFB има право да назначи двама от членовете на изпълнителния съвет на Nitrogénművek. Изплащане на главницата - на падежа. Плащане на лихвата - на тримесечие.
Таблица 2
Обобщение на държавните мерки в полза на Nitrogénművek
Цел
Сума на заема
Лихва
Гаранция
2 % предварителна гаранционна такса, на годишна база (9)
Основни обезпечения за банката
Заем A
Инвестиции
52 милиона евро
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Втори по ред залог на активи
Заем Б
Текущи нужди
10 милиарда форинта
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Първи по ред залог на активи
(12)
Nitrogénművek възобновява производството си на 26 февруари 2009 г.
IV. ОСНОВАНИЯ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА
(13)
В решението си за откриване на процедурата от 29 април 2009 г. Комисията поставя въпроса дали Nitrogénművek е предприятие в затруднено положение съгласно Насоките на Общността относно държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (10) (наричани по-долу „насоки за оздравяване и преструктуриране“) и ако това е така, дали би получило финансиране на пазара при условията, предложени от унгарските органи. Предварителното становище на Комисията е, че следните мерки, предоставени на дружеството, представляват предполагаема несъвместима държавна помощ, тъй като очевидно са предоставени при по-нисък от пазарния лихвен процент:
а)
Държавната гаранция, покриваща 100 % от инвестиционния заем в размер на 52 милиона евро.
б)
Самият инвестиционен заем в размер на 52 милиона евро, в случай че това е непогасен заем, отпуснат преди предоставянето на държавната гаранция. (От информацията, налична към датата на откриване на процедурата, не става ясно дали инвестиционният заем е непогасен заем или е нов заем.)
в)
Държавната гаранция, покриваща 80 % от заема за текущи нужди в размер на 10 милиарда форинта.
г)
негарантираните 20 % от заема за текущи нужди.
(14)
Освен това Комисията смята, че държавната гаранция, покриваща 100 % от инвестиционния заем, представлява предполагаема помощ в полза на MFB, доколкото гарантира съществуващ непогасен заем.
V. МНЕНИЕ НА УНГАРИЯ
(15)
Като цяло позицията на Унгария е, че мерките не биха могли да бъдат класифицирани като държавна помощ, защото са съвместими с пазара и не предоставят никакво предимство на бенефициера. Унгария не оспорва останалите кумулативни критерии за държавна помощ, т.е. прехвърляне на държавни ресурси, селективност, нарушаване на конкуренцията и влияние върху търговията.
(16)
По-конкретно Унгария смята, че Nitrogénművek не може да бъде определено като дружество в затруднение по смисъла на насоките за оздравяване и преструктуриране. Според унгарските органи през 2008 г. дружеството е било печелившо и със стабилна икономическа перспектива. Позицията на Унгария е, че към момента на предоставяне на мерките кредитоспособността на дружеството може да се определи като „задоволителна“, което съответства на рейтинг BB според рейтинг категориите, установени в Съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти (11) (наричано по-долу „съобщение относно референтните лихвени проценти“).
(17)
По отношение на спирането на производството от страна на дружеството през есента на 2008 г. унгарските органи поясняват, че като цяло торовата промишленост има силно изразен сезонен характер. Освен това в резултат на финансовата и икономическата криза търсенето е намаляло. Дружеството е взело решение за спиране на производството си с оглед на високите цени на газа (те са основен елемент от разходите при производството на торове и се е очаквало да се понижат) и значителния обем от натрупани запаси. Унгария отбелязва също, че такова спиране не е рядко явление на европейския пазар - през същия период няколко производствени обекта са спрели или ограничили производството си.
(18)
По отношение на платената лихва и гаранционната такса позицията на Унгария е, че те са съвместими с пазара: i) по отношение на заем Б те не представляват помощ от гледна точка на съобщението относно референтните лихвени проценти и ii) по отношение на заем А лихвеният процент е по-нисък от определения като съвместим с пазара съгласно съобщението относно референтните лихвени проценти, но предвид високата стойност на обезпеченията той все пак може да се счита за съвместим с пазара. Унгария посочва също, че през първата половина на 2008 г. дружеството е сключило с частни банки няколко споразумения за заеми и кредитни линии при сходни условия, което според унгарската страна показва, че премиите и условията на заемите А и Б не предоставят на дружеството никакво предимство спрямо пазарното финансиране.
VI. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(19)
Комисията получи мнения относно решението за откриване на процедурата от три конкурентни дружества (12). Всички заинтересовани страни подкрепят разследването от страна на Комисията и според тях заемите действително представляват държавна помощ.
(20)
Бенефициерът също изрази своята позиция, с която оспорва, че мерките включват неправомерна държавна помощ. Аргументите му се припокриват до голяма степен с мнението, представено от унгарските органи.
VII. КОМЕНТАР НА УНГАРИЯ ПО ОТНОШЕНИЕ НА МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(21)
В отговора си по отношение на мненията на третите заинтересовани страни Унгария не приема техните мнения и продължава да поддържа позицията си, че Nitrogénművek не се е облагодетелствало от държавна помощ.
VIII. СЪЩЕСТВУВАЩА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС
(22)
За да определи дали дадена мярка представлява държавна помощ, Комисията трябва да определи дали по отношение на нея са изпълнени условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС, съгласно който: „Освен когато е предвидено друго в Договорите, всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(23)
С оглед на тази разпоредба по-долу Комисията ще направи оценка дали оспорваните мерки в полза на Nitrogénművek представляват държавна помощ.
VIII.1. Заемите, предоставени от MFB, могат да бъдат вменени на държавата
(24)
Правилата за дейността на MFB са променени след привеждането в действие мерките. Оценката се отнася до правната ситуация към момента на сключване на разглежданите споразумения за заем.
(25)
MFB е специализирана държавна финансова институция, създадена и функционираща към момента на привеждането в действие на мерките съгласно (специален) правен акт (наричан по-долу „Закон за MFB“) (13). Съгласно този закон банката следва определени цели на държавната политика. По-конкретно основната ѝ функция е да насърчава икономическото развитие и да допринася ефективно за изпълнението на държавната икономическа политика и политика за развитие. Част от пруденциалните правила, валидни за търговските банки, не са приложими по отношение на MFB, тъй като последната се подчинява на специални пруденциални правила по Закона за MFB.
(26)
Унгарската държава е собственик на 100 % от дяловия капитал на MFB в размер на 60 милиарда форинта, а съгласно разпоредбите на Закона за MFB акциите на банката не се търгуват. Някои от задълженията на MFB се покриват от централния бюджет на държавата. Бюджетният закон определя максималния размер на кредитирането и сумите, които банката има право да гарантира. Освен това всички изплатени дивиденти влизат в централния бюджет. На тази основа Комисията приема, че мерките, предоставени от MFB, включват държавни ресурси.
(27)
Правата на собственост на държавата в MFB се упражняват от компетентния министър. MFB се отчита ежегодно пред компетентния министър за своите операции. Одиторът също се назначава от компетентния министър. Членовете и председателят на управителния и надзорния съвет, както и главният изпълнителен директор се назначават и освобождават от компетентния министър.
(28)
Публичният контрол върху една институция не означава автоматично, че всичките ѝ действия могат да бъдат вменени на държавата (14), но в дадения случай са налице (15) необходимите условия, определени от Съда на Европейския съюз, въз основа на които поведението на MFB може да бъде вменено на държавата. MFB следва цели на държавната политика, нейният правен статут се определя от отделен закон, тя е частично освободена от спазването на правилата за финансов надзор, а публичните органи осъществяват засилен надзор върху ръководството. По-конкретно, предвид контекста, в който е взето решението за мерките (т.е. правителствено решение, с което се предоставя изрична гаранция за заеми, отпуснати от MFB, и в което се посочва, че в замяна на това MFB може да определи двама от членовете на съвета на Nitrogénművek, като то се предхожда от изявление на говорителя на правителството, че мерките ще бъдат приведени в действие), може да се приеме, че унгарските органи са участвали във вземането на решението.
(29)
С оглед на горепосоченото Комисията смята, че действията на MFB могат да бъдат вменени на държавата.
VIII.2. Оценката за мерките следва да бъде, че те представляват държавни заеми
(30)
Тъй като самите заеми могат да бъдат вменени на държавата, допълнителните държавни гаранции не увеличават финансовата тежест за държавата, нито предимството за Nitrogénművek. Следователно въпросните заеми и гаранции очевидно могат да се разглеждат като две мерки, оценката за които е, че те представляват преки заеми, предоставени от държавата (като за Nitrogénművek тяхната цена възлиза на лихвата върху заема плюс премията за гаранцията).
(31)
В тази връзка оценката за наличието на държавна помощ се извършва в контекста на съобщението относно референтните лихвени проценти, което е приложимо по отношение на заемите.
VIII.3. Предимство. Съвместимост на мерките с пазара
VIII.3.1. Финансово здраве на дружеството към момента на предоставяне на мерките
(32)
Позицията на Унгария е, че към момента на предоставяне на мерките Nitrogénművek не може да бъде определено като дружество в затруднение по смисъла на насоките за оздравяване и преструктуриране. По отношение на преустановяването на дейността от страна на дружеството през октомври 2008 г. унгарските органи смятат, че това е стратегическо и сезонно решение, като посочват, че няколко други участници на пазара също са спрели производството си през есента на 2008 г. Според Унгария към онзи момент рейтингът на дружеството може основателно да бъде определен като BB.
(33)
Комисията отбеляза, че независимо от очевидните проблеми на дружеството, свързани с ликвидността, и въз основа на доказателствения материал, представен от Унгария, от който е видно, че общият собствен капитал на дружеството надвишава неговия регистриран капитал, то не удовлетворява критериите за откриване на процедура по колективна несъстоятелност, предвидени от националното право, като за цялата 2008 г. има положителен оперативен резултат и положителен нетен резултат. Следователно условията на параграфи 9-11 от насоките за оздравяване и преструктуриране очевидно не са изпълнени.
(34)
От друга страна, от разследването и по-специално от финансовите отчети на дружеството за 2008 г. е видно, че Nitrogénművek се е нуждаело от публичните средства, за да възобнови дейността си. Във финансовите отчети за 2008 г. се подчертава, че „през втората половина (на 2008 г.) дружеството беше засегнато от финансовата и икономическата криза. Клиентите му изпитваха финансови затруднения и в резултат на това продажбите на продукцията на Nitrogénművek спаднаха до минимални нива. На 18 октомври 2008 г. дружеството спря производството си по финансови и икономически причини. За да възобнови дейността, собственикът на дружеството започна преговори с правителството, което издаде гаранцията, за да подсигури предлагането на унгарски торове“ (16). Финансовите отчети също показват, че заемът за текущи нужди е бил необходим за възобновяването на дейността и че част от сумата е използвана за изплащане на кредитите от доставчици, чийто падеж е настъпил на 31 декември 2008 г. (17).
(35)
Комисията смята, че дружество, което е преустановило производството си независимо по какви причини и не е в състояние да възобнови дейността си без публична помощ, не може да бъде разглеждано като здраво и жизнеспособно дружество. От финансовите отчети е видно, че дружеството е изпитвало сериозен недостиг на ликвидност и намесата на държавата е била от съществено значение за осигуряването на средства.
(36)
По отношение на кредитоспособността на дружеството Комисията изразява съмнение, че предполагаемият рейтинг BB отразява действителното финансово състояние на Nitrogénművek към момента на предоставяне на мерките. Комисията отбелязва на първо място, че Унгария не е представила кредитна оценка от независима рейтингова агенция или финансова институция. Предполагаемият рейтинг ВВ е определен от MFB, която за целите на разглежданите мерки е действала като инструмент на държавата (по-точно съобразно изрично решение на правителството), а не като независима финансова институция, чиято цел е да изготви надеждна търговска оценка. Това само по себе си може да постави под въпрос достоверността на „рейтинга“. Второ, Унгария не предоставя никаква информация за методиката и данните, използвани от MFB за установяване на финансовото здраве на дружеството. Трето, като се има предвид, че към момента на предоставяне на мярката Nitrogénművek не е имало производствена дейност и очевидно спешно се е нуждаело от финансиране, без което не би могло да възобнови производството си (вж. по-подробно съображения 34-35 по-горе), не е правдоподобно финансовото му положение да се разглежда като „задоволително“. При така изложените конкретни обстоятелства и независимо от резултатите на дружеството за минали периоди Комисията приема, че в дадения случай предполагаемият рейтинг ВВ е неприложим за целите на оценката за установяване дали мерките представляват държавна помощ съгласно съобщението относно референтните лихвени проценти.
(37)
В заключение Комисията смята, че дружеството не може да се разглежда като дружество с добра финансова стабилност. От представените материали е видно, че то е имало сериозни проблеми с ликвидността и не е било в състояние да възобнови дейността си (вж. съображения 34-35 по-горе). Следователно може да се приеме, че то е в лошо финансово състояние, което съответства на най-ниската категория (ССС) съгласно съобщението относно референтните лихвени проценти.
VIII.3.2. Обезпечения
(38)
Активите, предоставени като обезпечение, включват земя, сгради и оборудване от няколко производствени инсталации (18) на Nitrogénművek.
(39)
По отношение на стойността на заложения актив Унгария представи доклад за оценка, изготвен от фирма […] (19) в средата на 2008 г. Според тази оценка пазарната стойност на заложените активи е приблизително […] милиона евро, а стойността им при организирана ликвидация е приблизително […] милиона евро. По оценка на MFB рисково претеглената ликвидационна стойност на активите е приблизително […] милиона евро.
(40)
Като взема предвид, че общата комбинирана стойност на двата разглеждани заема е 88 милиона евро (т.е. според най-предпазлива оценка стойността на обезпеченията възлиза на [над 70] % от сумата на заемите), Комисията приема, че транзакциите са с висока обезпеченост. Дори и залозите за заем А да са втори по ред, всички вземания, произтичащи от тази транзакция, могат да бъдат удовлетворени след тези, произтичащи от заем Б.
(41)
Фактът, че обезпечението е със залог в полза на MFB, а не непосредствено в полза на държавата, е несъществен. Съгласно унгарското право, (20) когато поръчител трябва да бъде удовлетворен за вземанията си по гаранция, всички права във връзка с базовия заем се прехвърлят на него. Следователно, ако Nitrogénművek не изплати заемите и MFB задейства гаранцията, държавата може да удовлетвори собствените си вземания от залозите по споразумението за заем.
(42)
Освен това по отношение на заем Б държавата е получила правото да назначи двама от членовете на изпълнителния съвет на дружеството с право на вето върху всяко решение за изплащане на дивиденти, за предоставяне на нови залози на трети страни или за вземане на нови заеми в размер над 100 милиона форинта.
(43)
С оглед на тези елементи Комисията смята, че двете транзакции - заем А и заем Б - са с висока обезпеченост по смисъла на съобщението относно референтните лихвени проценти.
VIII.3.3. Сравними пазарни лихвени проценти
(44)
В предоставената информация Унгария представи като сравними няколко споразумения за заем, сключени между частни банки и Nitrogénművek, за да покаже, че финансовите разходи за публичните мерки са съвместими с пазара.
(45)
Но тези примери не са сравними и следователно нямат отношение към настоящата оценка. Първо, те се отнасят за по-малки суми и за кредитни линии по текущи (разплащателни) сметки (21). Второ, лихвените проценти, начислявани от банките, са по-високи от тези, които са предмет на оценката (22). В заключение най-важното е, че всички те са предоставени преди кризата, предимно през първата половина на 2008 г. Търговските условия през този период не са сравними с периода от декември 2008 до януари 2009 г., когато е пикът на финансовата криза.
VIII.3.4. Референтни лихвени проценти съгласно съобщението относно референтните лихвени проценти
(46)
В съобщението относно референтните лихвени проценти Комисията прилага заместители на пазарните лихвени проценти, за да определи дали и какъв елемент от даден заем представлява държавна помощ. Съгласно съобщението върху базисния лихвен процент се прилагат диференцирани маржове в зависимост от кредитния рейтинг на съответното предприятие и предложените от него обезпечения.
(47)
По отношение на датата, която има значение за оценката, като се има предвид, че окончателните обвързващи актове „за предоставяне“ (т.е. споразуменията за заем) са сключени на 26 януари 2009 г., референтният лихвен процент (основният лихвен процент плюс съответният марж) към тази дата трябва да се сравни със съответната ефективна цена на финансовия пакет.
(48)
По отношение на приложимия марж, пояснен подробно по-горе, Комисията смята, че Nitrogénművek попада в най-долната категория от „таблицата“ на референтните лихвени проценти и че транзакциите са с висока обезпеченост. Следователно за референтен пазарен лихвен процент може да се приеме марж от 400 базисни пункта, добавен към съответния основен лихвен процент.
(49)
Към 26 януари 2009 г. общите ефективни разходи за финансиране (23) на заем А (в евро) са в размер на 4,362 %. За сравнение, съответният референтен лихвен процент към тази дата е 8,99 % (24). Следователно общите разходи за финансиране на заем А са по-ниски от референтния лихвен процент и съответно мярката предоставя предимство на дружеството.
(50)
Общите ефективни разходи за финансиране на заем Б (във форинти) са в размер на 12,44 % (25). За сравнение, съответният референтен лихвен процент към тази дата е 14,01 % (26). Следователно общите разходи за финансиране на заем Б са по-ниски от референтния лихвен процент и съответно мярката предоставя предимство на дружеството.
VIII.4. Заключение за наличието на помощ
(51)
Видно от горепосоченото, мерките са финансирани с държавни ресурси и могат да бъдат вменени на държавата.
(52)
Nitrogénművek е получило финансиране при по-добри от пазарните условия. Следователно мерките предоставят предимство на дружеството.
(53)
Освен това предимството е селективно, тъй като мерките се отнасят само за Nitrogénművek.
(54)
Тези селективни мерки обуславят вероятността от нарушаване на конкуренцията, като предоставят на дружеството предимство по отношение на неговите конкуренти, като се има предвид, че държавите-членки интензивно търгуват помежду си с торове.
(55)
Следователно заеми А и Б представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
IX. ПРЕДПОЛАГАЕМА ПОМОЩ ЗА MFB
(56)
В решението си за откриване на процедурата Комисията изказва предположението, че гаранцията, покриваща 100 % от сумата на заем А е държавна помощ в полза на MFB с оглед на факта, че съгласно предоставената противоречива информация инвестиционният заем е непогасен заем (като в такъв случай предоставената по-късно гаранция може да се разглежда като помощ за банката дотолкова, доколкото засилва вероятността от изплащане на заема). От друга страна разследването показа, че заем А е нов заем, сключен на 26 януари 2009 г., и следователно гаранцията, покриваща 100 % от сумата на заем А не представлява държавна помощ за MFB.
X. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ВЪТРЕШНИЯ ПАЗАР
X.1. Общи положения
(57)
Член 107, параграф 2 и параграф 3 от ДФЕС предвижда изключения от общото правило съгласно член 107, параграф 1, че държавната помощ е несъвместима с вътрешния пазар.
(58)
В следващите параграфи Комисията прави оценка на съвместимостта на мерките съгласно тези изключения. Въпреки това е необходимо да се отбележи още в началото, че Унгария не е представила никакви аргументи по отношение на съвместимостта на тези мерки с вътрешния пазар.
X.2. Изключения по член 107, параграф 2 от ДФЕС
(59)
Изключенията по член 107, параграф 2 от ДФЕС не са приложими в дадения случай, защото мярката няма социален характер, не е предоставена на отделни потребители, не е предназначена за отстраняване на щети, причинени от природни бедствия или други извънредни събития, и не е предоставена на икономиката в определени райони на Федерална република Германия, които са засегнати от разделението на страната.
X.3. Изключения по член 107, параграф 3 от ДФЕС
(60)
Член 107, параграф 3 от ДФЕС предвижда още изключения. В следващите параграфи Комисията прави оценка на потенциалната съвместимост на мерките първо по член 107, параграф 3, буква а), буква в) и буква г) и след това по член 107, параграф 3, буква б).
(61)
Съгласно член 107, параграф 3, буква а) „помощите за насърчаване на икономическото развитие на региони, където жизненото равнище е необичайно ниско или където има високо равнище на непълна заетост“, могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар. При присъединяването на Унгария към ЕС цялата територия на страната се е разглеждала като такава област, а повечето от регионите на страната все още отговарят на условията за получаване на такива помощи (27).
(62)
Съвместимостта на държавната помощ за подпомаганите региони се регулира от Насоките на Комисията за националната регионална помощ за 2007-2013 г. (наричани по-долу „насоки за регионална помощ“) (28). Въпреки това мерките не са съвместими с насоките за регионална помощ. Що се отнася до инвестиционния заем, той е предоставен за инвестиция, която вече е приключила (29), и следователно няма стимулиращ ефект съгласно изискванията на насоките за регионална помощ. Що се отнася до предполагаемата оперативна помощ, разглежданата помощ не улеснява развитието на никакви икономически дейности или икономически региони и не е ограничена със срок, прогресивно намаляваща или пропорционална на конкретните икономически затруднения, към чието облекчаване е насочена (30).
(63)
С оглед на горепосоченото заключението на Комисията е, че помощта не отговаря на условията за дерогация, предвидени в член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС.
(64)
Член 107, параграф 3, буква в) предвижда разрешаване на държавна помощ с цел улесняване развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тази помощ не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес. Комисията е изготвила няколко насоки и съобщения, в които разяснява как ще прилага дерогацията, съдържаща се в горепосочената разпоредба.
(65)
По отношение на насоките за оздравяване и преструктуриране Комисията отбелязва, че (независимо дали дружеството отговаря на условията за получаване на помощ съгласно насоките) критериите за съвместимост на помощта очевидно не са удовлетворени. Що се отнася до помощта за оздравяване, мерките не се ограничават до минимално необходимото, тъй като продължават повече от шест месеца; не са представени доказателства, че те са обосновани от сериозни социални затруднения и няма да имат неблагоприятно въздействие спрямо другите държави-членки. Що се отнася до помощта за преструктуриране, при липсата на план за преструктуриране Комисията не може да прецени дали помощта ще възстанови дългосрочната жизнеспособност, дали ще бъде ограничена до минимално необходимото и дали ще се избегне ненужно нарушаване на конкуренцията.
(66)
В тази връзка заключението на Комисията е, че мерките не са съвместими като помощ за оздравяване или преструктуриране.
(67)
Комисията смята, че поради естеството и характера на помощта, в дадения случай не е приложимо нито едно от изключенията, предвидени в други насоки и съобщения, публикувани съгласно член 107, параграф 3, буква в).
(68)
Съгласно член 107, параграф 3, буква г) от ДФЕС помощите за насърчаване на културата и опазване на наследството могат да бъдат обявени за съвместими съгласно ДФЕС, доколкото тези помощи не засягат условията на търговия и конкуренцията в рамките на ЕС в степен, която противоречи на общия интерес. Очевидно това не се отнася за разглеждания случай.
X.4. Оценка на съвместимостта съобразно временната рамка
(69)
Съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС „помощите за насърчаване изпълнението на важен проект от общоевропейски интерес или за преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава-членка“ могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.
(70)
Комисията отбелязва, че въпросната помощ не е предназначена за насърчаване изпълнението на важен проект от общоевропейски интерес.
(71)
С оглед на преодоляването на сериозни затруднения в икономиката на държава-членка Комисията е приела Временна общностна рамка за мерките за държавна помощ за подпомагане достъпа до финансиране при настоящата финансова и икономическа криза (31) (наричана по-долу „временна рамка“).
(72)
Комисията смята, че според финансовите данни, предоставени от унгарските органи (32), преди настъпването на световната финансова и икономическа криза дружеството не е показвало признаци на затруднение. По-конкретно, както се посочва в съображение 33 по-горе, общият собствен капитал на дружеството надвишава неговия регистриран капитал, то не удовлетворява критериите за откриване на процедура по колективна несъстоятелност, предвидени от националното право, като за цялата 2008 г. има положителен оперативен резултат и положителен нетен резултат. Проблемите, довели до спирането на производството, са възникнали след началото на кризата. В тази връзка заключението на Комисията е, че към 1 юли 2008 г. Nitrogénművek не може да бъде определено като предприятие в затруднение по смисъла на насоките за оздравяване и преструктуриране. Следователно то отговаря на условията за помощ по временната рамка.
(73)
Въпреки това мерките не удовлетворяват условията на точка 4.2 от временната рамка за „ограничен съвместим размер на помощта“, тъй като не са приведени в действие под формата на схема за помощ и размерът на помощта очевидно надвишава 500 000 EUR. Също така, дори ако се разглеждат поотделно, гаранциите не отговарят на условията на точка 4.3 от временната рамка за помощ под формата на гаранции, защото размерът на платените гаранционни такси (33) е по-малък от приложимите премии в защитената област (34) съгласно временната рамка. Освен това Унгария не е доказала, че е изпълнен критерият за годишната стойност на заплатите на бенефициера. Финансовият пакет не представлява помощ за производството на екологично чисти продукти (точка 4.5) нито мерки за предоставяне на рисков капитал (точка 4.6).
(74)
Помощта под формата на лихвена субсидия съгласно точка 4.4. от временната рамка се отнася за заеми с всякаква продължителност, сключени преди 31 декември 2010 г. (35) Разглежданите мерки са договорени след влизането в сила на Временната рамка и преди 31 декември 2010 г. и следователно биха могли да отговарят на условията.
(75)
Въпреки това Комисията отбелязва, че ефективната цена на транзакциите е под минималния лихвен процент, който се смята за съвместим съгласно временната рамка.
(76)
Съгласно съответната разпоредба „Комисията ще приеме публичните или частните заеми да се отпускат при лихвен процент, който е поне равен на лихвения процент по еднодневните депозити на централната банка, плюс премия, равна на разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г., плюс премията за кредитен риск, съответстваща на профила на риска на получателя, както се посочва в съобщението на Комисията относно преразглеждане на метода за определяне на референтните и сконтови лихвени проценти“.
(77)
За заема в евро (заем А) разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е 64 базисни пункта. Освен това на 26 януари 2009 г. лихвеният процент по еднодневните депозити на Европейската централна банка (EONIA) (36) е бил 1,228 %. Като се има предвид рейтингът на бенефициера и обезпечеността на транзакцията (вж. съображение 48 по-горе), към тази база трябва да се приложи марж от 400 базисни пункта. Следователно помощта под формата на лихвена субсидия съгласно временната рамка би била 5,868 %. Ефективните разходи за финансиране на транзакцията (4,362 %) са по-малки от този лихвен процент.
(78)
По отношение на заема във форинти (заем Б), по дело № 78/2009 (37) унгарските органи потвърдиха, че разликата между средния междубанков лихвен процент за една година и средния лихвен процент по еднодневните депозити на централната банка през периода от 1 януари 2007 г. до 30 юни 2008 г. е 26 базисни пункта. Също така на 26 януари 2009 г. лихвеният процент по еднодневните депозити на Унгарската централна банка (38) е бил 9,14 %. С оглед на рейтинга на бенефициера и обезпечеността на транзакцията, към тази база трябва да се приложи марж от 400 базисни пункта. Следователно помощта под формата на лихвена субсидия съгласно временната рамка би била 13,40 %. Ефективните разходи за финансиране на транзакцията (12,44 %) са по-малки този лихвен процент.
X.5. Заключение относно съвместимостта
(79)
С оглед на горепосоченото заключението на Комисията е, че заем А и заем Б са частично съвместими в качеството им на помощ под формата на лихвена субсидия съгласно временната рамка.
(80)
По-конкретно Комисията смята, че разликата между ефективната цена на транзакциите и лихвената субсидия е несъвместима, а разликата между лихвената субсидия и референтния пазарен лихвен процент е съвместима съгласно временната рамка.
XI. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ
(81)
Съгласно ДФЕС и установената съдебна практика на Съда на Европейския съюз, ако установи, че помощта е несъвместима с вътрешния пазар, Комисията е компетентна да вземе решение, че съответната държава-членка е задължена да отмени или измени тази помощ (39). Съдът също нееднократно е постановил, че задължението на държава-членка да отмени помощ, която Комисията смята за несъвместима с вътрешния пазар, има за цел да възстанови положението, съществувало преди предоставянето на помощта (40). В този контекст, Съдът постанови, че тази цел е постигната, след като бенефициерът е изплатил сумите, предоставени му като неправомерна помощ, като по този начин се лиши от предимството, което е имал над конкурентите си на пазара и се възстанови положението, съществувало преди да бъде предоставена помощта (41).
(82)
Като се опира на тази съдебна практика, член 14 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета (42) постановява, че „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от получателя“.
(83)
В тази връзка, като се има предвид, че въпросните мерки трябва да се разглеждат като неправомерна и частично несъвместима помощ, несъвместимата част трябва да бъде възстановена, за да се възобнови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на помощта. Следователно възстановяването се извършва, считано от датата, на която бенефициерът е придобил предимството, т.е. датата, на която неправомерната помощ е била на негово разположение, като върху сумата за възстановяване се начислява лихва до датата на ефективното възстановяване.
(84)
В контекста на раздел X.5 по-горе елементът на несъвместимата помощ се изчислява като разликата между съвместимата лихвена субсидия съгласно временната рамка и общите ефективни разходи за финансиране (т.е. лихвения процент плюс гаранционната премия), при условията на които е предоставено финансирането.
(85)
Точната сума за възстановяване ще се изчисли от унгарските органи.
XII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(86)
Въз основа на горното заключението на Комисията е, че мерките, т.е. заеми А и Б, предоставени на Nitrogénmuvek, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(87)
Освен това Комисията приема, че заеми А и Б са частично съвместими с вътрешния пазар в качеството им на помощ под формата на лихвена субсидия съгласно временната рамка. По-конкретно разликата между съвместимата лихвена субсидия съгласно временната рамка и референтния пазарен лихвен процент е съвместима, а разликата между ефективната цена на транзакциите и лихвената субсидия е несъвместима с вътрешния пазар.
(88)
Като се има предвид, че заеми А и Б следва да се разглеждат като неправомерна и частично несъвместима помощ, несъвместимата част трябва да бъде възстановена от Nitrogénművek, за да се възобнови положението, съществувало на пазара преди предоставянето на помощта.
(89)
Унгарските органи са отговорни за изчисляването на точната сума за възстановяване. Сумата се изчислява като разликата между лихвената субсидия съгласно временната рамка и общите ефективни разходи за финансиране (т.е. лихвения процент плюс гаранционната премия), при условията на които е предоставено финансирането.
(90)
Комисията приема също, че гаранцията, покриваща 100 % от заем А, не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС в полза на MFB,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Инвестиционният заем в размер на 52 милиона евро и заемът за текущи нужди в размер на 10 милиарда форинта, предоставени от Унгария на Péti Nitrogénművek Zrt., представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
Член 2
1. Държавната помощ, предоставена неправомерно от Унгария на Péti Nitrogénművek Zrt. в нарушение на член 108, параграф 3 от ДФЕС, е частично съвместима и частично несъвместима с вътрешния пазар.
2. Неправомерната държавна помощ, представляваща разликата между лихвената субсидия съгласно временната рамка и съответния референтен лихвен процент, е съвместима с вътрешния пазар.
3. Неправомерната държавна помощ, представляваща разликата между ефективната цена на мерките и лихвената субсидия съгласно временната рамка, е несъвместима с вътрешния пазар.
4. Унгария прекратява предоставянето на държавната помощ, посочена в параграф 3, считано от датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 3
1. Унгария следва да направи необходимото за възстановяването от бенефициера на помощта, посочена в член 2, параграф 3.
2. Сумите, които следва да се възстановят, включват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на бенефициера, до датата на действителното им възстановяване.
3. Лихвата се начислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004.
Член 4
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 2, параграф 3, се извършва незабавно и ефективно.
2. Унгария гарантира изпълнението на настоящото решение в срок от четири месеца, считано от датата, на която е уведомена за него.
Член 5
1. В срок от два месеца след уведомяването за настоящото решение Унгария изпраща следната информация на Комисията:
а)
общата сума (главница и лихва по възстановяване), която бенефициерът възстановява;
б)
подробно описание на мерките, които вече са предприети и които са планирани за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на бенефициера е наредено да върне помощта;
2. Унгария информира Комисията за напредъка на националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 2, параграф 3, заедно с лихвите. По искане на Комисията тя предоставя незабавно информация за вече предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение. Също така предоставя подробна информация относно размера на помощта и лихвите по възстановяване, които вече са възстановени от бенефициера.
Член 6
Адресат на настоящото решение е Република Унгария.
Съставено в Брюксел на 27 октомври 2010 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. október 27.)
a Magyarország által a Péti Nitrogénművek Zrt. részére nyújtott C 14/09 (korábbi NN 17/09) állami támogatásról
(az értesítés a C(2010) 7274. számú dokumentummal történt)
(Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/269/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ BIZOTTSÁGA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel a Bizottság határozatára, amellyel a C 14/09 (korábbi NN 17/09) támogatás tekintetében az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdésében (1) meghatározott eljárás megindításáról határozott (2),
miután az említett rendelkezéseknek megfelelően felhívták az érintett feleket, hogy észrevételeiket e rendelkezéseknek megfelelően tegyék meg, és e megjegyzésekre figyelemmel,
mivel:
I. AZ ELJÁRÁS
(1)
2008 végén a Bizottság a sajtóból tudomást szerzett a Magyarország által a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: Nitrogénművek) javára tervezett intézkedésekről. Több alkalommal történt információcserét követően a Bizottság 2009. április 29-én megindította a hivatalos vizsgálati eljárást az állítólagosan állami támogatást megvalósító intézkedések tekintetében.
(2)
Magyarország 2009. augusztus 3-án és 17-én benyújtotta észrevételeit a Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozatára.
(3)
Az eljárás megindításáról szóló határozatot 2009. július 17-én közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). Négy érdekelt féltől érkeztek észrevételek: a Nitrogénművektől, amely az állítólagosan állami támogatást megvalósító intézkedések kedvezményezettje, 2009. augusztus 18-án; két további érdekelt féltől, akik kérték, hogy kilétüket ne hozzák nyilvánosságra, 2009. augusztus 17-én és 18-án; valamint a ZAK S.A.-tól 2009. augusztus 19-én.
(4)
Az észrevételeket a Bizottság 2009. szeptember 21-i levelével továbbította Magyarországnak. Magyarország a harmadik felek észrevételeire 2009. október 20-i levelével válaszolt.
(5)
A Bizottság 2009. november 3-án további információkat kért a magyar hatóságoktól, amire Magyarország 2009. december 4-i levelében válaszolt. A Bizottság szolgálatai és a magyar hatóságok között 2010 júniusában további nem hivatalos információcserére került sor elektronikus levelezés útján.
II. A KEDVEZMÉNYEZETT
(6)
A Nitrogénművek műtrágyát gyártó vállalkozás Pétfürdői székhellyel, Veszprém megyében (Magyarország), amely az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében támogatott térségnek minősül. A társaság Magyarország fő műtrágyagyártója és a magyar piac fő ellátója.
(7)
2008-ban a Nitrogénművek éves forgalma 64,8 milliárd HUF-ot (körülbelül 232 millió EUR) tett ki, amelyből 74 %-ot Magyarországon realizált, 26 %-ot pedig exportált (főként uniós piacokra). 2008-ban a társaság 508 főt alkalmazott. A társaság jegyzett tőkéje 528 millió HUF-ot (körülbelül 1,92 millió EUR) tesz ki. 2008-ban a saját tőke összesen 11 milliárd HUF-ot (körülbelül 40 millió EUR) tett ki.
1. táblázat
A Nitrogénművek főbb pénzügyi adatai
2007
milliárd HUF
2007
millió EUR
2008
milliárd HUF
2008
millió EUR
Forgalom
48,211
175
64,836
232
Üzemi tevékenység eredménye
2,435
8,9
16,335
59,4
Nettó eredmény nyereség/veszteség (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Forrás: Az adatok a társaság 2008. évi éves beszámolójából származnak.
(8)
2008. október 18-án a Nitrogénművek leállította a termelést.
III. AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA
(9)
2008. december 18-án a magyar kormány bejelentette (4), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén „megmenti” a Nitrogénműveket.
(10)
2008. december 20-án a kormány két különálló állami kezességvállalást hagyott jóvá (5), amelyek a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (a továbbiakban: MFB) által nyújtandó hiteleket biztosították. Mindkét kezességet a biztosított összeg 2 %-ának megfelelő előre fizetendő, egyszeri díj ellenében nyújtották.
(11)
E két állami kezességvállalás mellett 2009. január 26-án az MFB és a Nitrogénművek két hitelszerződést kötött:
a)
„A HITEL”: 52 millió EUR összegű, 6 éves futamidejű beruházási hitel (6). A kamatláb a 6 hónapos EURIBOR + 1,7 %. A 100 %-os állami kezességvállalásért a hitel összege 2 %-ának megfelelő, előre fizetendő, egyszeri díj fizetendő. Az MFB részére nyújtott biztosítékok: 100 %-os állami kezességvállalás, második ranghelyen (vagyis közvetlenül az alábbi „B hitel” utáni ranghelyen) bejegyzett jelzálogjog a társaság eszközeire (7). Az állam részére külön biztosítékokat nem határoztak meg. A tőkét tizenkét 6 hónapos részletben kell visszafizetni 2009. június 15-től. A kamatfizetés 6 havonta esedékes.
b)
„B HITEL”: 10 milliárd HUF (körülbelül 36 millió EUR) összegű, 4 éves futamidejű forgóeszköz-finanszírozási hitel, 3 hónapos BUBOR (8) +2,5 % mértékű kamatlábbal. A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás biztosítja, amelyért 2 %-os (a 80 %-os kezességgel fedezett összeg 2 %-a) előre fizetendő, egyszeri díjat kell fizetni. Az MFB részére nyújtott biztosítékok: 80 %-os állami kezességvállalás, első ranghelyen bejegyzett jelzálogjog a társaság eszközeire. Az állam részére külön biztosítékokat nem határoztak meg. A kormányhatározattal összhangban az MFB jogosult volt két tag jelölésére a Nitrogénművek igazgatótanácsába. A tőkét a futamidő végén kell visszafizetni. A kamatfizetés 3 havonta esedékes.
2. táblázat
A Nitrogénművek javára hozott állami intézkedések összefoglalása
Cél
Hitel összege
Kamat
Kezességvállalás
2 %-os előre fizetendő kezességvállalási díj, éves szinten (9)
A banknak nyújtott főbb biztosítékok
„A hitel”
Beruházás
52 millió EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Eszközöket terhelő 2. ranghelyi jelzálogjog
„B hitel”
Forgóeszköz finanszírozás
10 milliárd HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Eszközöket terhelő 1. ranghelyi jelzálogjog
(12)
A Nitrogénművek 2009. február 26-án újraindította a termelést.
IV. AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI
(13)
2009. április 29-i, az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság azt a kérdést tette fel, hogy a Nitrogénművek nehéz helyzetben levő vállalkozás-e a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (10) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében, és amennyiben igen, a magyar hatóságok által nyújtottakkal azonos feltételek mellett a piacon finanszírozáshoz tudott volna-e jutni. A Bizottság azt az előzetes álláspontot képviselte, hogy a társaság javára hozott alábbi intézkedések összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősülhetnek, mivel úgy tűnik, hogy ezeket a piaci kamatlábnál alacsonyabb kamat mellett nyújtották:
a)
Az 52 millió EUR összegű beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás.
b)
Maga az 52 millió EUR összegű beruházási hitel, amennyiben az olyan, létező hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak. (Az eljárás megindításakor rendelkezésre álló információk alapján nem volt egyértelmű, hogy a beruházási hitel esetében létező vagy új hitelről van-e szó.)
c)
A 10 milliárd HUF összegű forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás.
d)
A forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.
(14)
A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a beruházási hitelt alátámasztó 100 %-os állami kezességvállalás az MFB-nek nyújtott állami támogatásnak minősülhet, amennyiben létező hitelt biztosít.
V. MAGYARORSZÁG ÉSZREVÉTELEI
(15)
Magyarország általánosságban azzal érvel, hogy az intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, mivel azok piackonformak voltak, és így nem biztosítottak előnyt a kedvezményezett számára. Magyarország nem vitatja az állami támogatás egyéb kumulatív feltételeinek teljesülését, vagyis az állami források juttatását, a szelektivitást, a verseny torzítását és a kereskedelemre gyakorolt hatást.
(16)
Magyarország különösen azt vitatja, hogy a Nitrogénművek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nehéz helyzetben levő vállalkozásnak lenne tekinthető. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság nyereséges volt, és 2008-ban stabil üzleti kilátásokkal rendelkezett. Magyarország szerint a társaság hitelképessége az intézkedések meghozatalának időpontjában „kielégítőnek” volt tekinthető, ami a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben (11) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) rögzített hitelminősítési kategóriák közül a „BB”-nek felel meg.
(17)
A társaság termelésének 2008 őszén történő leállítását illetően a magyar hatóságok kifejtik, hogy a műtrágya-iparágat általában nagyfokú szezonalitás jellemzi. Ezenkívül, a pénzügyi és gazdasági válság alakulása miatt csökkent a kereslet. A társaság a magas földgázárakra (amelyek a műtrágyagyártás egyik fő költségtényezőjét jelentik, és amelyek csökkenése várható volt) és a felhalmozott jelentős készletekre tekintettel döntött a termelés leállítása mellett. Magyarország megjegyzi továbbá, hogy az ilyen leállás nem volt ritka jelenség az európai piacon; az érintett időszakban számos gyártóüzem állította le vagy korlátozta a termelést.
(18)
A fizetett kamatokat és a kezességvállalási díjat illetően Magyarország fenntartja, hogy ezek piackonformak: i. a „B hitel” esetében ezek a referencia-kamatlábról szóló közleményre figyelemmel nem minősülnek támogatásnak; és ii. az „A hitel” esetében a kamatláb alacsonyabb annál, mint ami a referencia-kamatlábról szóló közlemény alapján piackonformnak minősülne, de a biztosítékok nagy értékére figyelemmel mégis piackonformnak tekinthető. Magyarország előadja továbbá, hogy 2008 első felében a társaság és kereskedelmi bankok között hasonló feltételek mellett több kölcsön- és hitelkeret-szerződés jött létre, amelyek - Magyarország szerint - azt mutatják, hogy az „A és a B hitel” díja és feltételei a társaság számára nem jelentettek előnyt a piaci finanszírozáshoz képest.
VI. AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI
(19)
A Bizottsághoz az eljárás megindításáról szóló határozatra három versenytárstól érkeztek észrevételek (12). Mindhárom fél támogatta a Bizottság vizsgálatát és amellett érvelt, hogy a hitelek állami támogatásnak minősülnek.
(20)
A kedvezményezett is nyújtott be észrevételeket, amelyekben vitatta, hogy az intézkedések jogellenes állami támogatást jelentenének. Érvei és a magyar hatóságok érvelése között jelentős átfedések mutatkoztak.
VII. MAGYARORSZÁG ÉSZREVÉTELEI AZ ÉRDEKELT FELEK MEGÁLLAPÍTÁSAIRA
(21)
Az érdekelt felek észrevételeire adott válaszában Magyarország elutasítja a harmadik felek észrevételeit és megismétli arra vonatkozó érveit, hogy a Nitrogénművek nem részesült állami támogatásban.
VIII. AZ EUMSZ 107. CIKKÉNEK (1) BEKEZDÉSE SZERINTI ÁLLAMI TÁMOGATÁS FENNÁLLÁSA
(22)
Annak eldöntéséhez, hogy egy adott intézkedés állami támogatásnak minősül-e, a Bizottságnak értékelnie kell, hogy a vitatott intézkedés megfelel-e az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeknek. E rendelkezés kimondja, hogy „[h]a a Szerződések másként nem rendelkeznek, a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.
(23)
Az alábbiakban a Bizottság e rendelkezés fényében értékeli, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések állami támogatásnak minősülnek-e.
VIII.1. Az MFB által nyújtott hitelek betudhatók az államnak
(24)
Az MFB működésére vonatkozó szabályok változtak az intézkedések meghozatala óta. Ez az értékelés a vizsgált hitelszerződések megkötésekor fennálló jogi helyzetre vonatkozik.
(25)
Az MFB állami tulajdonú szakosított pénzügyi intézmény, amelyet (erre irányuló) jogszabállyal hoztak létre, és amelynek működését - az intézkedések meghozatala idején - is e jogszabály (a továbbiakban: MFB-törvény) (13) szabályozta. A törvény értelmében a bank meghatározott közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata nevezetesen a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaságpolitikájának és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, mivel arra az MFB-törvény különleges prudenciális szabályai vonatkoznak.
(26)
Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéje a Magyar Állam 100 %-os tulajdonában áll, részvényei az MFB-törvény értelmében nem elidegeníthetők. Az MFB kötelezettségeinek egy részét a központi költségvetésből fedezik; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.
(27)
Az Állam tulajdonosi jogait az illetékes miniszter gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek; a könyvvizsgálót szintén az illetékes miniszter jelöli ki. Az igazgatóság és a felügyelőbizottság tagjait és elnökét, valamint a vezérigazgatót is a hatáskörrel rendelkező miniszter nevezi ki és hívja vissza.
(28)
Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény minden eljárását (14), a szóban forgó ügyben azonban fennállnak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (15), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartása betudható az államnak. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, részben mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben felügyeletet gyakorolnak vezetése felett. Így különösen az intézkedésekről való döntés körülményei (vagyis a kormányhatározat, amely kifejezetten az MFB által nyújtott hitelekért vállalt kezességről rendelkezik, és rögzíti, hogy cserébe az MFB két tagot jelölhet a Nitrogénművek igazgatóságába, valamint a kormányszóvivő ezt megelőző nyilatkozata, amelyben bejelentette, hogy az intézkedéseket meg fogják hozni) azt mutatják, úgy tekintendő, hogy a magyar hatóságok részt vettek az intézkedések meghozatalában.
(29)
A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az MFB eljárása betudható az államnak.
VIII.2. Az intézkedéseket közvetlenül az állam által nyújtott hitelként kell értékelni
(30)
Mivel maguk a hitelek közvetlenül betudhatók az államnak, az ezen felüli állami kezességvállalás nem növeli az állam által viselt pénzügyi terhet vagy a Nitrogénművek előnyét. Ezért helyénvalónak tűnik a szóban forgó hiteleket és a kezességvállalásokat két, közvetlenül az állam által nyújtott hitelként értékelendő intézkedésnek tekinteni (amelyek költségét a Nitrogénművek számára a hitelek kamata, valamint a kezességvállalási díj jelenti).
(31)
Következésképpen az állami támogatás értékelésére a referencia-kamatlábról szóló közlemény fényében kerül sor, amely hitelek esetén alkalmazandó.
VIII.3. Előny: az intézkedések piackonform volta
VIII.3.1. A társaság pénzügyi helyzete az intézkedések nyújtásának idején
(32)
Magyarország fenntartja, hogy a Nitrogénművek az intézkedések nyújtásának idején nem volt a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nehéz helyzetben levő vállalkozásnak tekinthető. A társaság termelésének 2008. októberi leállítását illetően a magyar hatóságok azt állították, hogy ez stratégiai és szezonális döntés volt, és hogy 2008 őszén számos más piaci szereplő is leállította termelését. Magyarország azt állítja, hogy a társaságot az adott időpontban helyesen „BB” minősítésűnek kell tekinteni.
(33)
A Bizottság megállapítja, hogy a társaság nyilvánvaló likviditási problémái ellenére, mint azt a Magyarország által benyújtott bizonyítékok is alátámasztják, a társaság saját tőkéje meghaladta jegyzett tőkéjét, hazai joga szerint nem felelt meg a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak, és a teljes 2008-as évet illetően pozitív volt az üzemi tevékenység eredménye és a nettó eredmény is. Úgy tűnik tehát, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 9-11. pontjában foglaltak nem teljesülnek.
(34)
A vizsgálat következtében azonban világossá vált, nevezetesen a társaság 2008-as éves beszámolójából, hogy a Nitrogénműveknek szüksége volt az állami forrásokra a működés újraindításához. A 2008. évi éves beszámoló hangsúlyozta: „Az év [2008] második felében a világban kialakult pénzügyi, gazdasági krízishelyzet a Társaságot is elérte. A műtrágya termékeket hasznosító mezőgazdasági szereplőknél pénzügyi nehézségek merültek fel, így a Társaság termékeinek értékesítése minimálisra csökkent. Pénzügyi, gazdasági okok miatt a Társaság 2008. október 18-ától leállította gyártó kapacitásának működtetését. Az újraindítás érdekében a Társaság tulajdonosa tárgyalásokat kezdeményezett a Kormány képviselőivel. A tárgyalások eredményeként […] a Kormány a magyarországi nitrogénműtrágya ellátás biztosítása érdekében […] készfizető állami kezességet vállalt.” (16) Az éves beszámolóból továbbá arra is lehet következtetni, hogy a forgóeszköz-finanszírozási hitelre szükség volt a termelés újraindításához, és hogy ezen összeg egy részét a 2008. december 31-én esedékes szállítók felé fennálló kötelezettségek törlesztésére fordította (17).
(35)
A Bizottság véleménye szerint egy olyan vállalkozás, amely leállította termelését, és azt állami segítség nélkül nem tudja újraindítani - függetlenül a leálláshoz vezető okoktól - nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. Az éves beszámolóból világosan megállapítható, hogy a társaság komoly likviditáshiánnyal küzdött, és hogy az állami beavatkozás alapvető jelentőségű volt a forrásokhoz jutás szempontjából.
(36)
Ami a társaság hitelképességét illeti, a Bizottság kétli, hogy az állítólagos „BB” minősítés tükrözné a Nitrogénműveknek az intézkedések nyújtásakor fennálló valós pénzügyi helyzetét. Először is a Bizottság megjegyzi, hogy Magyarország nem nyújtott be független hitelminősítő intézet vagy pénzügyi intézmény által készített hitelminősítést. Az állítólagos „BB” minősítés az MFB-nek tulajdonítható, amely a szóban forgó intézkedések szempontjából az állam eszközeként (a kormány kifejezett döntésének megfelelően), és nem megalapozott kereskedelmi értékelésre törekvő független pénzügyi intézményként járt el. Már önmagában emiatt is megkérdőjelezhető a „minősítés” értéke. Másodszor, Magyarország semmilyen információval nem szolgált arról, hogy az MFB milyen módszert alkalmazott és milyen információkat vett alapul a társaság szilárd pénzügyi helyzetének megállapításához. Harmadszor, tekintettel arra, hogy a Nitrogénművek az intézkedés nyújtásának idején termelési tevékenységet nem folytató és nyilvánvalóan sürgősen finanszírozásra szoruló társaság volt, amely e finanszírozás hiányában nem tudta volna újraindítani a termelést (lásd részletesen a fenti (34)-(35) preambulumbekezdésben), nem hihető, hogy pénzügyi helyzete „kielégítőnek” volt tekinthető. A fentiekben kifejtettekre tekintettel és a társaság múltbeli teljesítményétől függetlenül a Bizottság véleménye szerint a jelen ügyben az állítólagos „BB” minősítés nem alkalmazható annak értékelése során, hogy az intézkedések a referencia-kamatlábról szóló közlemény alapján állami támogatásnak minősülnek-e.
(37)
Következésképpen a Bizottság véleménye szerint a társaság nem tekinthető szilárd pénzügyi helyzetben levő társaságnak. A beadványokból világosan kiderül, hogy súlyos likviditási gondokkal küzdött, és nem volt képes a termelés újraindítására (lásd a (34)-(35) preambulumbekezdést). A társaság tehát rossz pénzügyi helyzetben levőnek tekinthető, ami a referencia-kamatlábról szóló közleményben rögzített legalacsonyabb kategóriának felel meg („CCC” kategória).
VIII.3.2. Biztosítékok
(38)
A biztosítékként felajánlott eszközök között szerepelnek a Nitrogénművek több gyártóüzemének ingatlanai, épületei és gépei (18).
(39)
A jelzálogjoggal terhelt eszközök értékét illetően Magyarország az […] (19) cég által 2008 közepén készített értékbecslést nyújtott be. Ezen értékbecslés szerint a jelzálogjoggal terhelt eszközök piaci értéke körülbelül […] millió EUR-t, rendes felszámolási értéke körülbelül […] millió EUR-t tesz ki. Az MFB számításai szerint az eszközök kockázati tényezővel súlyozott felszámolási értéke körülbelül […] millió EUR-t tett ki.
(40)
Tekintettel arra, hogy a két vizsgált hitel együttes értéke 88 millió EUR (vagyis a legkörültekintőbb becslés szerint a biztosítékok értéke a hitelek [több mint 70] %-át teszi ki), a Bizottság véleménye szerint az ügyleteket magas fedezettség jellemzi. Bár az „A hitelt” biztosító jelzálogjog második ranghelyű, az ügyletből eredő esetleges követelések a „B hitelből” eredő követelések után kielégíthetők.
(41)
Azon körülmény, hogy a biztosítékok az MFB, és nem közvetlenül az állam javára szólnak, nem bír jelentőséggel. A magyar jog szerint (20), ha a kezesnek kezességből eredő követeléseket kell kielégítenie, az alapulfekvő hitelhez kapcsolódó összes jog átszáll rá. Így, ha a Nitrogénművek nem fizeti vissza a hiteleket, és az MFB beváltja a kezességet, a hitelszerződéshez kapcsolódó kezesség alapján az állam követeléseit ki tudja elégíteni.
(42)
Ezenkívül a „B hitel” esetében az állam jogosult volt két tagot kijelölni a társaság igazgatóságába, akik vétójoggal rendelkeztek az osztalékfizetésre, harmadik személyek részére további biztosítékok nyújtására, valamint a 100 millió HUF-ot meghaladó összegű hitelfelvételre vonatkozó döntések tekintetében.
(43)
Ezen elemekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a referencia-kamatlábról szóló közlemény szempontjából mindkét ügyletet magas fedezettség szintű biztosíték jellemezte.
VIII.3.3. Összehasonlítható piaci kamatlábak
(44)
Beadványában Magyarország több állítólagosan „összehasonlítható”, egyes kereskedelmi bankok és a Nitrogénművek között létrejött hitelszerződést mutat be annak igazolása érdekében, hogy az állami intézkedések alapján fizetendő díjak piackonformak voltak.
(45)
E példák azonban nem összehasonlíthatóak, így a jelenlegi értékelés szempontjából nem relevánsak. Először is, nagy részük alacsonyabb összegre és folyószámlahitel-keretre vonatkozik (21). Másodszor, a bankok által felszámított kamatlábak magasabbak, mint a vizsgált hitelek esetében (22). Végül, és ami a legfontosabb, ezek mindegyikét a gazdasági válság előtt nyújtották, általában 2008 első felében. Ezen időszak kereskedelmi feltételei nem hasonlíthatók össze a 2008 decemberi és 2009 januári időszakkal, amikor a pénzügyi válság tetőzött.
VIII.3.4. A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerinti irányadó kamatlábak
(46)
Annak megállapítása érdekében, hogy egy adott hitel tartalmaz-e állami támogatást, és ha igen, mennyit, a Bizottság a referencia-kamatlábról szóló közleményében a piaci kamatlábakat helyettesítő értékeket használ. A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint az alap-kamatlábra különböző kamatfelárakat kell alkalmazni, a hitelminősítéstől és a rendelkezésre álló biztosítékoktól függően.
(47)
Az értékelés szempontjából irányadó időpontot illetően, tekintettel arra, hogy a végleges, a felekre kötelező „odaítélő” jogügyletek (azaz a hitelszerződések) megkötésére 2009. január 26-án került sor, az e napra vonatkozó referencia-kamatlábat (alap-kamatláb plusz a megfelelő kamatfelár) kell összevetni a finanszírozási csomag megfelelő tényleges ellentételezésével.
(48)
Az alkalmazandó kamatfelárat illetően a fentiekben részletesen kifejtetteknek megfelelően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek a referencia-kamatláb táblázat legalsó kategóriájába tartozott, és az ügyleteket magas szintű fedezettség jellemezte. Következésképpen irányadó piaci kamatlábnak a 400 bázispontos felárral növelt vonatkozó alap-kamatláb tekinthető.
(49)
Az „A hitel” (EUR) teljes tényleges finanszírozási költsége 2009. január 26-án 4,362 %-ot tett ki (23). Ehhez képest ezen a napon a megfelelő irányadó referencia-kamatláb 8,99 %-ot tett ki (24). Az „A hitel” teljes finanszírozási költsége tehát az irányadó kamatláb alatt van, következésképpen az intézkedés előnyt biztosít a társaság számára.
(50)
A „B hitel” (HUF) teljes tényleges finanszírozási költsége 12,44 %-ot tesz ki (25). Ezzel szemben az adott napon a megfelelő referencia-kamatláb 14,01 %-ot tett ki (26). A „B hitel” teljes finanszírozási költsége tehát az irányadó kamatláb alatt van, következésképpen az intézkedés előnyt biztosít a társaság számára.
VIII.4. A támogatás fennállására vonatkozó következtetés
(51)
Mint azt a fentiekben bemutattuk, az intézkedéseket állami forrásokból finanszírozzák, és azok az államnak tudhatóak be.
(52)
A Nitrogénművek kedvezőbb feltételek mellett jutott finanszírozáshoz, mint amelyekkel a piacon forrásokhoz jutott volna. Az intézkedések tehát előnyt biztosítanak a társaságnak.
(53)
Ezenkívül az előny szelektív jellegű, mivel az intézkedések a Nitrogénművekre korlátozódnak.
(54)
E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, mivel versenytársaihoz képest előnyt biztosítanak a társaságnak; ezenkívül a tagállamok között jelentős a műtrágya-kereskedelem.
(55)
Következésképpen az „A és a B hitel” az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősül.
IX. AZ MFB-NEK NYÚJTOTT ESETLEGES TÁMOGATÁS
(56)
Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság felvetette annak lehetőségét, hogy az „A hitelre” vonatkozó 100 %-os kezességvállalás az MFB-nek nyújtott állami támogatást jelenthet, mivel egyes ellentmondó információkból arra lehetett következtetni, hogy a beruházási hitel esetében létező hitelről volt szó (ebben az esetben a későbbi kezesség a banknak nyújtott támogatásnak tekinthető, amennyiben javítja a visszafizetés esélyeit). A vizsgálat során azonban kiderült, hogy az „A” hitel új hitel volt, amelyet 2009. január 26-án írtak alá, így a 100 %-os állami kezességvállalás nem jelentett az MFB-nek nyújtott állami támogatást.
X. A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE A BELSŐ PIACCAL
X.1. Általános megjegyzések
(57)
Az EUMSZ 107. cikkének (2) és (3) bekezdése mentességeket fogalmaz meg a 107. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabály alól, miszerint az állami támogatások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal.
(58)
Az alábbiakban a Bizottság e kivételek alapján értékeli az intézkedések összeegyeztethetőségét. Azonban már az elején meg kell jegyezni, hogy Magyarország nem adott elő a belső piaccal való összeegyeztethetőségre vonatkozó érveket.
X.2. Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdése szerinti mentességek
(59)
Az EUMSZ 107. cikkének (2) bekezdésében foglalt mentességek a jelen ügyben nem alkalmazhatók, mivel ez az intézkedés nem szociális jellegű, nem magánszemély fogyasztónak nyújtották, nem a természeti csapások vagy más rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtották, valamint nem a Német Szövetségi Köztársaság Németország felosztása által érintett egyes területei gazdaságának nyújtották.
X.3. Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése szerinti mentességek
(60)
Az EUMSZ 107. cikkének (3) bekezdése további mentességeket állapít meg. Az alábbiakban a Bizottság először értékeli az intézkedések összeegyeztethetőségét a 107. cikk (3) bekezdésének a), c) és d) pontja alapján, majd pedig a 107. cikk (3) bekezdésének b) pontja alapján.
(61)
A 107. cikk (3) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető „az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatás, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság”. A csatlakozás időpontjában Magyarország egész területét ilyennek lehetett tekinteni, és az ország régióinak többsége továbbra is részesülhet ilyen támogatásban (27).
(62)
A támogatott területeknek nyújtott állami támogatás összeegyeztethetőségét a a 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló bizottsági iránymutatás (a továbbiakban: regionális támogatási iránymutatás) (28) szabályozza. Az intézkedések azonban nem felelnek meg a regionális támogatási iránymutatásnak. Ami a beruházási hitelt illeti, ezt olyan beruházáshoz nyújtották, amelyet már korábban befejeztek (29), így nem áll fenn a regionális támogatási iránymutatás által megkövetelt ösztönző hatás. Ami az esetleges működési támogatást illeti, ez a támogatás semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában (30).
(63)
A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás nem felel meg az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének a) pontjában biztosított mentesség feltételeinek.
(64)
A 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás engedélyezéséről rendelkezik, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. A Bizottság számos iránymutatást és közleményt dolgozott ki, amelyekben kifejti, hogyan fogja alkalmazni az említett rendelkezésben foglalt mentességet.
(65)
A megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatást illetően a Bizottság megjegyzi, úgy tűnik, hogy (függetlenül attól, hogy a társaság jogosult volt-e támogatásra az iránymutatás alapján) az összeegyeztethető támogatás feltételei nem állnak fenn. Ami a megmentési támogatást illeti, az intézkedések nem korlátozódnak a minimális szükségletre, mivel meghaladják a 6 hónapot; a magyar hatóságok nem igazolták továbbá, hogy az intézkedéseket súlyos szociális problémák indokolják, és hogy nemkívánatos hatásaik nem gyűrűznek be a többi tagállamba. Ami a szerkezetátalakítási támogatást illeti, szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a minimálisra korlátozódna-e, valamint hogy elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.
(66)
A Bizottság következésképpen megállapítja, hogy az intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként nem összeegyeztethetőek.
(67)
A Bizottság véleménye szerint a támogatás természete és jellege miatt a 107. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján kiadott egyéb iránymutatásokban és közleményekben foglalt mentességek egyike sem alkalmazható a jelen ügyre.
(68)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének d) pontja kimondja, hogy összeegyeztethetőnek tekinthető a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás, ha az Unión belüli kereskedelmi és versenyfeltételeket nem befolyásolja a közös érdekkel ellentétes mértékben. Ez a rendelkezés nyilvánvalóan nem alkalmazható a jelen ügyre.
X.4. Az összeegyeztethetőség értékelése az ideiglenes keretszabály alapján
(69)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető a „valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására vagy egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatás”.
(70)
A Bizottság megállapítja, hogy a tárgyalt támogatás nem valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására irányul.
(71)
A valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését illetően a Bizottság elfogadta az Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban című közleményt (31) (a továbbiakban: ideiglenes keretszabály).
(72)
A Bizottság a magyar hatóságok által benyújtott pénzügyi adatok (32) alapján úgy ítéli meg, hogy a társaság a pénzügyi és gazdasági világválság kitörése előtt nem mutatta nehézségek jeleit. Különösen, mint azt a fenti (33) preambulumbekezdésben kifejtettük, teljes saját tőkéje meghaladta jegyzett tőkéjét, hazai joga szerint nem felelt meg a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak, és a teljes 2008-as évet illetően pozitív volt az üzemi tevékenység eredménye és a nettó eredmény is. A termelés leállításához vezető problémák a válság kezdete után merültek fel. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy 2008. július 1-jén a Nitrogénművek nem minősült nehéz helyzetben levő vállalkozásnak a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében. Ezért az ideiglenes keretszabály alapján jogosult támogatásra.
(73)
Az intézkedések azonban nem felelnek meg az ideiglenes keretszabály 4.2 pontjában foglaltaknak mint „összeegyeztethető, korlátozott összegű támogatás”, mivel azokat nem támogatási program formájában nyújtották, és úgy tűnik, a támogatás összege meghaladja az 500 000 EUR-t. Ezenkívül, még ha a kezességvállalásokat külön vizsgálnánk is, azok kezességvállalás formájában nyújtott támogatásként nem felelnek meg az ideiglenes keretszabály 4.3 pontjának, mivel a fizetett kezességvállalási díjak (33) az ideiglenes keretszabály alapján alkalmazható díjak („safe harbour” díjak) (34) alatt vannak. Magyarország nem igazolta továbbá, hogy a bérköltségre vonatkozó kritérium teljesült volna. A pénzügyi csomag nem környezetbarát termékek előállításához nyújtott támogatás (4.5 pont), és nem is kockázati tőke (4.6 pont).
(74)
Ami az ideiglenes keretszabály 4.4 pontjában foglalt támogatott kölcsönt illeti, ez a 2010. december 31-ig kötött, tetszőleges futamidejű kölcsönszerződésekre alkalmazandó (35). A vizsgált intézkedésekről az ideiglenes keretszabály hatálybalépését követően és 2010. december 31. előtt kötöttek szerződést, így azok támogathatók lehettek.
(75)
A Bizottság megjegyzi azonban, hogy az ügyletek tényleges ellentételezése az ideiglenes keretszabály alapján összeegyeztethetőnek tekintett minimális kamatláb alatt van.
(76)
A vonatkozó rendelkezés szerint „a Bizottság elfogadhatónak fogja tartani, hogy a tagállamok állami vagy magánforrásból kölcsönt nyújtsanak, amennyiben annak kamatlába egyenlő legalább a központi bank napi kamatával, plusz a 2007. január 1-je és 2008. június 30. közötti időszakra vonatkozó egyéves átlagos bankközi kamat és a központi bank átlagos napi kamatának különbségével egyenlő díjjal, plusz a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározott kedvezményezetti kockázati profilnak megfelelő hitelkockázati díjjal.”
(77)
Az EUR hitel („A hitel”) tekintetében a 2007. január 1-je és 2008. június 30. közötti időszakra vonatkozó egyéves átlagos bankközi kamat és a központi bank átlagos napi kamatának különbsége 64 bázispontnak felel meg. Emellett az Európai Központi Bank napi kamata (EONIA) 2009. január 26-án (36) 1,228 %-ot tett ki. A kedvezményezett minősítésére és az ügylet fedezettségére tekintettel (lásd a fenti (48) preambulumbekezdést) erre az alapra további 400 bázispontos felárat kell alkalmazni. Így az ideiglenes keretszabály alapján engedélyezett támogatott kamatláb 5,868 % lenne. Az ügylet tényleges finanszírozási költsége (4,362 %) ezen kamatláb alatt van.
(78)
A HUF hitelt („B hitel”) illetően a magyar hatóságok az N 78/09 ügyben (37) megerősítették, hogy a 2007. január 1-je és 2008. június 30. közötti időszakra vonatkozó egyéves átlagos bankközi kamat és a központi bank átlagos napi kamatának különbsége 26 bázispontot tesz ki. Emellett a Magyar Nemzeti Bank napi kamata 2009. január 26-án (38) 9,14 %-ot tett ki. A kedvezményezett minősítésére és az ügylet fedezettségére tekintettel erre az alapra további 400 bázispontos felárat kell alkalmazni. Így az ideiglenes keretszabály alapján engedélyezett támogatott kamatláb 13,40 % lenne. Az ügylet tényleges finanszírozási költsége (12,44 %) ezen kamatláb alatt van.
X.5. Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetés
(79)
A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az „A és a B hitel” támogatott kölcsönként az ideiglenes keretszabály alapján részben összeegyeztethető.
(80)
Így a Bizottság összeegyeztethetetlennek tekinti az ügyletek tényleges ellentételezése és a támogatott kamatláb közötti különbséget; a támogatott kamatláb és az irányadó piaci kamatláb közötti különbség azonban az ideiglenes keretszabály alapján összeegyeztethető.
XI. VISSZAFIZETTETÉS
(81)
Az EUMSZ és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint - amennyiben meggyőződött arról, hogy a támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen -, a Bizottság jogosult annak eldöntésére, hogy az érintett államnak meg kell-e szüntetnie vagy módosítania kell a támogatást (39). Az állandó ítélkezési gyakorlatból következik továbbá, hogy a Bizottság által a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintett támogatások esetében az államra a támogatás megszüntetését illetően kirótt kötelezettség célja az eredeti állapot visszaállítása (40). A Bíróság e tekintetben kimondta, hogy ez a célkitűzés akkor valósul meg, ha a kedvezményezett visszafizette a jogellenes támogatásként kapott összegeket, elveszítve így azt az előnyt, amelyet versenytársaival szemben élvezett a piacon, és visszaállt a támogatás juttatása előtti állapot (41).
(82)
Az említett ítélkezési gyakorlat nyomán a 659/1999/EK tanácsi rendelet (42) 14. cikke rögzítette, hogy „amennyiben a jogellenes támogatások esetén elutasító határozat születik, a Bizottság dönt arról, hogy az érintett tagállam hozza meg a szükséges intézkedéseket a támogatásnak a kedvezményezettől történő visszavételére”.
(83)
Így tekintettel arra, hogy a vizsgált intézkedések jogellenes és részben összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek, az összeegyeztethetetlen részt vissza kell fizettetni annak érdekében, hogy a piacon a támogatás nyújtását megelőző állapot visszaálljon. A visszafizettetés ezért attól az időponttól teljesítendő, amikor a kedvezményezettnél az előny felmerült, vagyis amikor a támogatást a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, és a tényleges visszafizetés időpontjáig visszafizettetési kamat terheli.
(84)
A fenti X.5. szakaszra figyelemmel az intézkedések összeegyeztethetetlen támogatási elemét az ideiglenes keretszabály szerinti összeegyeztethető támogatott kamatláb és a finanszírozás nyújtásának teljes tényleges finanszírozási költsége (vagyis a kamatláb plusz a kezességvállalási díj) közötti különbségként kell kiszámítani.
(85)
A visszatérítendő pontos összeget a magyar hatóságoknak kell kiszámítaniuk.
XII. KÖVETKEZTETÉS
(86)
A fentiek alapján a Bizottság megállapítja, hogy a Nitrogénműveknek nyújtott „A és B hitel” az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.
(87)
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az „A hitel” és a „B hitel” támogatott kölcsönként az ideiglenes keretszabály alapján a belső piaccal részben összeegyeztethető. Nevezetesen az ideiglenes keretszabály szerinti támogatott kamatláb és az irányadó piaci kamatláb közötti különbség összeegyeztethető. Ezzel szemben az ügyletek tényleges ellentételezése és a támogatott kamatláb közötti különbség összeegyeztethetetlen a belső piaccal.
(88)
Tekintettel arra, hogy az „A hitel” és a „B hitel” jogellenes és részben összeegyeztethetetlen támogatásnak tekintendő, az összeegyeztethetetlen részt vissza kell fizettetni annak érdekében, hogy a piacon a támogatás nyújtását megelőző állapot visszaálljon.
(89)
A visszatérítendő pontos összeget a magyar hatóságoknak kell kiszámítaniuk. Az összeg az ideiglenes keretszabály szerinti összeegyeztethető támogatott kamatláb és a finanszírozás nyújtásának teljes tényleges finanszírozási költsége (vagyis a kamatláb plusz a kezességvállalási díj) közötti különbségként számítandó.
(90)
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az „A hitelhez” nyújtott 100 %-os kezességvállalás nem minősül az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében az MFB-nek nyújtott állami támogatásnak,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az 52 millió EUR összegű beruházási hitel és a 10 milliárd HUF összegű forgóeszköz-finanszírozási hitel, amelyet Magyarország a Péti Nitrogénművek Zrt. részére nyújtott, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.
2. cikk
(1) A Magyarország által jogellenesen, az EUMSZ 108. cikke (3) bekezdésének megsértésével a Péti Nitrogénművek Zrt. részére nyújtott állami támogatás részben összeegyeztethető, részben összeegyeztethetetlen a belső piaccal.
(2) Az ideiglenes keretszabály szerinti támogatott kamatláb és a vonatkozó referencia-kamatláb különbségének megfelelő jogellenes állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethető.
(3) Az intézkedések tényleges ellentételezése és az ideiglenes keretszabály szerinti támogatott kamatláb közötti különbségnek megfelelő jogellenes állami támogatás a belső piaccal összeegyeztethetetlen.
(4) Magyarország az e határozatról való értesítéstől kezdve megszünteti a (3) bekezdésben említett állami támogatás nyújtását.
3. cikk
(1) Magyarországnak vissza kell fizettetnie a kedvezményezettel a 2. cikk (3) bekezdésében említett támogatást.
(2) A visszafizettetendő összegeknek magukban kell foglalniuk a kamatokat, attól az időponttól kezdődően, amikor az összegeket a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, tényleges visszafizetésük időpontjáig.
(3) A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.
4. cikk
(1) A 2. cikk (3) bekezdésében említett támogatás visszafizettetésének haladéktalanul és hatékonyan kell megtörténnie.
(2) Magyarországnak biztosítania kell, hogy e határozatot az arról való értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtsák.
5. cikk
(1) Az e határozatról való értesítéstől számított két hónapon belül Magyarország a Bizottság rendelkezésére bocsátja az alábbi információkat:
a)
a kedvezményezettel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és visszafizettetési kamatok);
b)
az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása;
c)
az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.
(2) Magyarország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedésekről, amíg a 2. cikk (3) bekezdésében említett támogatás visszafizetése be nem fejeződött. Magyarország a Bizottság egyszerű kérésére azonnal benyújtja a Bizottság részére az információkat azokra a tervezett és már elfogadott intézkedésekre vonatkozóan, amelyek ahhoz szükségesek, hogy ennek a határozatnak megfeleljen. Részletes információkkal szolgál továbbá a kedvezményezettel már visszafizettetett támogatási összegekre és visszafizettetési kamatokra vonatkozóan.
6. cikk
Ennek a határozatnak a Magyar Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2010. október 27-én.