РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 18 април 2012 година
за удължаване на срока, посочен в член 114, параграф 6 от Договора за функционирането на Европейския съюз, по отношение на нотифицираните от Кралство Швеция на основание член 114, параграф 5 от ДФЕС национални разпоредби относно максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете
(нотифицирано под номер C(2012) 2461)
(само текстът на шведски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/230/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 114, параграф 6 от него,
като има предвид, че:
I. ФАКТИ
(1)
На 17 октомври 2011 г. Кралство Швеция уведоми Комисията в съответствие с член 114, параграф 5 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), че възнамерява да въведе национални разпоредби за намаляване на допустимото съдържание на кадмий във фосфатните торове до не повече от 46 грама кадмий на тон фосфор (еквивалентно на 20 mg Cd/kg P2O5). Посочените мерки се явяват дерогация от Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1) и с тях максималното ниво от 100 грама кадмий на тон фосфор (еквивалентно на 44 mg Cd/kg P2O5) ще бъде намалено, за което вече е дадена дерогация на Кралство Швеция.
1. Член 114, параграфи 5 и 6 от ДФЕС
(2)
Член 114, параграфи 5 и 6 от ДФЕС предвижда:
„5. […] ако след приемането от Европейския парламент и Съвета, от Съвета или от Комисията на мярка за хармонизиране държава членка счете за необходимо да въведе национални разпоредби, основаващи се на нови научни доказателства, свързани със защитата на околната или работната среда поради специфичен проблем на тази държава членка, който е възникнал след приемането на мярката за хармонизиране, тя уведомява Комисията за предприетите мерки и за основанията за тяхното приемане.
6. В срок от шест месеца след уведомяванията […] Комисията одобрява или отхвърля въпросните национални разпоредби, след като установи дали те представляват или не представляват средство за произволна дискриминация или прикрито ограничение на търговията между държавите членки и дали препятстват или не препятстват функционирането на вътрешния пазар.
При липса на решение на Комисията в този срок националните разпоредби, посочени в параграфи […] и 5, се считат за одобрени.
Когато това е оправдано поради сложността на въпроса и при липса на опасност за човешкото здраве, Комисията може да уведоми заинтересованата държава членка, че срокът, посочен в настоящия параграф, може да бъде продължен за нов период от шест месеца.“
2. Законодателство на ЕС
(3)
Директива 76/116/ЕИО на Съвета от 18 декември 1975 г. относно сближаване на законодателствата на държавите членки относно торовете (2) определя изискванията, на които трябва да отговарят торовете, за да бъдат пускани на пазара с обозначението „ЕО тор“.
(4)
В приложение I към Директива 76/116/ЕИО са определени видовете означения и съответстващите им изисквания, т.е. изисквания по отношение на състава, на които трябва да отговаря всеки един тор, за да може да бъде обозначен като „ЕО тор“. Означенията на видовете в този списък са групирани в категории в зависимост от съдържанието на първични хранителни елементи, т.е. елементите азот, фосфор и калий.
(5)
В съответствие с член 7 от Директива 76/116/ЕИО (3) на държавите членки не се позволява да забраняват, ограничават или възпрепятстват пускането на пазара на торове, маркирани като „ЕО тор“, които съответстват на изискванията на посочената директива, на основание състав, идентификация, етикетиране и пакетиране.
(6)
С Решение 2002/399/ЕО на Комисията от 24 май 2002 г. относно националните разпоредби, за които Кралство Швеция е извършило уведомяване в съответствие с член 95, параграф 4 от Договора за ЕО, по отношение на максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете (4) беше предоставена дерогация от Директива 76/116/ЕИО, като се одобряват шведските разпоредби, с които се забранява пускането на шведския пазар на торове, съдържащи повече от 100 грама кадмий на тон фосфор. Тази дерогация се прилагаше до 31 декември 2005 г.
(7)
Директива 76/116/ЕИО беше заменена от Регламент (ЕО) № 2003/2003 относно торовете.
(8)
Член 35, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 гласи, че дерогациите от член 7 от Директива 76/116/ЕИО, които са предоставени от Комисията по предишния член 95, параграф 6 от Договора за ЕО, се тълкуват като дерогации от член 5 от посочения регламент и продължават да пораждат правно действие независимо от влизането в сила на регламента.
(9)
В съображение 15 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се съобщава, че Комисията ще се заеме с проблема за неумишленото съдържание на кадмий в минералните торове и, когато е целесъобразно, ще изготви предложение за регламент, което ще представи на Европейския парламент и на Съвета. Комисията извърши голяма по обем подготвителна работа, но поради сложността на различните фактори, които трябва да бъдат отчетени, все още не е приела такова предложение.
(10)
Тъй като шведската дерогация е предоставена само до 31 декември 2005 г., Швеция поиска през юни 2005 г. удължаване на съществуващата дерогация. С Решение 2006/347/ЕО на Комисията от 3 януари 2006 г. относно националните разпоредби, за които Кралство Швеция е извършило уведомяване в съответствие с член 95, параграф 4 от Договора за ЕО, по отношение на максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете (5) на шведските органи се разрешава да запазят националните мерки до прилагането на хармонизирани мерки за кадмия в торовете на равнището на ЕС.
3. Национални разпоредби
(11)
Наредбата за химичните продукти (забрани за боравене, внос и износ) (1998:944) (6) съдържа разпоредби, отнасящи се, inter alia, до максимално допустимото съдържание на кадмий в торовете, включително означените като ЕО торове. В член 3, параграф 1 е предвидено, че торовете, попадащи в митнически тарифни номера 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 и 31.05 и съдържащи повече от 100 грама кадмий на тон фосфор, не могат да се предлагат за продажба или да се превозват.
(12)
Предвидените национални мерки, нотифицирани в съответствие с член 114, параграф 5 от ДФЕС, биха намалили допустимото съдържание на кадмий във фосфатните торове от сегашното му максимално равнище от 100 грама кадмий на тон фосфор на 46 грама кадмий на тон фосфор (46 mg Cd/kg P, еквивалентни на 20 mg Cd/kg P2O5).
II. ПРОЦЕДУРА
(13)
С писмо от 17 май 2011 г. Кралство Швеция уведоми Комисията, че на основание член 114, параграф 5 от ДФЕС отправя искане за получаване на одобрение за въвеждането на национални разпоредби за намаляване на разрешеното съдържание на кадмий във фосфатните торове до максимална концентрация от 46 грама на тон фосфор. По този начин шведските органи отправят искане за намаляване на съдържанието на кадмий, разрешено с дерогацията, дадена с Решение 2006/347/ЕО.
(14)
С писмо от 17 октомври 2011 г. шведските органи предоставиха допълнителна информация на Комисията, и по-специално текста на действащото национално законодателство, в който са отразени измененията, направени с наредби 2008:255 и 2009:654 (7).
(15)
С писмо от 14 ноември 2011 г. Комисията информира шведските органи, че шестмесечният срок, в който трябва да разгледа въпроса в съответствие с член 114, параграф 6, е започнал да тече на 18 октомври 2011 г.
(16)
С писмо от 17 октомври 2011 г. Комисията уведоми останалите държави членки за отправеното от Швеция искане. Комисията публикува и известие относно искането в Официален вестник на Европейския съюз (8), за да информира останалите заинтересовани страни за националните мерки, които Швеция възнамерява да въведе, както и за основанията, които посочва за тяхното въвеждане. В отговор на това Латвия подкрепи шведското искане. Комисията не получи други коментари.
III. ОЦЕНКА
1. Проверка за допустимост
(17)
Член 114, параграф 5 от ДФЕС се отнася до случаите, в които се нотифицират национални разпоредби във връзка с дадена мярка на ЕС за хармонизиране, когато се предвижда тези национални разпоредби да бъдат въведени след приемането и привеждането в действие на съответната мярка за хармонизиране и новите национални мерки биха били несъвместими с мярката на ЕС за хармонизиране. Националните разпоредби са нотифицирани във връзка с Регламент (ЕО) № 2003/2003, който беше приет на основание предишния член 95 от Договора за ЕО и в който са определени хармонизирани правила относно състава, идентифицирането, етикетирането и опаковането на ЕО торовете. В съответствие с член 5 от посочения регламент на държавите членки не се позволява да въвеждат пречки пред свободното движение на торове на нито едно от посочените основания.
(18)
Освен това съгласно член 114, параграф 5 от ДФЕС е необходимо в основата на уведомяването за планираните национални мерки да стоят нови научни доказателства, свързани със защитата на околната или работната среда поради специфичен проблем на нотифициращата държава членка, който е възникнал след приемането на мярката за хармонизиране, и то да се придружава от описание на основанията за въвеждането на планираните национални мерки.
(19)
В подкрепа на искането за по-ниска пределна стойност за кадмий във фосфатните торове шведските органи представиха национална оценка на риска и няколко разработки. При тази оценка е взета предвид общата оценка на ЕС на риска от кадмий и кадмиев оксид, направена през 2007 г. в съответствие с Регламент (ЕИО) № 793/93 на Съвета (9), както и научното становище на Европейския орган за безопасност на храните относно съдържанието на кадмий в храните (10) и стари и нови данни, отнасящи се до оценката на риска за здравето на човека и за околната среда от кадмия в торовете в Швеция. Направената от Швеция оценка на риска е публикувана в Интернет (11).
(20)
Според шведските органи новата оценка на риска показва, че е необходимо да се намали експозицията на кадмий с цел дългосрочно опазване на здравето на населението на Швеция. Експозицията зависи от количеството на погълнатия чрез храната кадмий, основно от растения, и поради това е необходимо да се намали рискът от високи нива на кадмий в земеделските култури. Обработваемите почви в Швеция като цяло са по-киселинни от тези в Централна Европа и поради това специфично положение кадмият е по-лесноусвоим за растенията.
(21)
Освен това намаляването на националната пределна стойност от 100 на 46 грама кадмий на тон фосфор представлява мярка, целяща да намали натрупването на кадмий в почвите, както и риска за водните организми, обитаващи изключително меки води, каквито се срещат в Швеция.
(22)
В светлината на гореизложеното Комисията счита, че подаденото от Кралство Швеция заявление за получаване на одобрение за намаляване на съдържанието на кадмий в торовете до максимално ниво от 46 грама кадмий на тон фосфор е допустимо.
2. Прибягване до член 114, параграф 6, трета алинея от ДФЕС
2.1. Обосновка въз основа на сложността на въпроса
(23)
С цел да подкрепи искането си Швеция е провела нова оценка на риска, която е завършена през януари 2011 г. и в която се сравняват предполагаемите недействащи концентрации (PNEC) за организми, които са представителни за различните компоненти на околната среда, с концентрациите на кадмий в околната среда в Швеция. В уведомлението се прави позоваване и на няколко разработки, предоставени в рамките на предишни искания, подадени до Комисията в съответствие с член 114, параграф 4 от Договора, както и на оценката на ЕС за риска от кадмий и кадмиев оксид.
(24)
PNEC за сладки води зависи от твърдостта на водата. Тъй като в Швеция има изключително меки сладки води, се очаква, че до токсичност за водните организми ще се стига при по-ниска концентрация на кадмий в сравнение с други части на Европа. Поради това шведските органи считат, че е вероятно водните организми във водите в Швеция да са като цяло по-чувствителни към допълнителния кадмий в сравнение с тези от водите в Централна и Южна Европа.
(25)
Резултатите от мониторинговите програми за повърхностните води в Швеция през 2006 и 2009 г. сочат, че около 1 % от езерата и 7 % от крайбрежните води имат съдържание на кадмий, по-високо от стойностите на PNEC. В проведен през 2008 г. преглед се заключава, че мерките за намаляване на емисиите са довели при повечето метали до значително по-ниски концентрации във водните организми, но положението по отношение на кадмия е по-неясно. Наблюдаваната през последните години тенденция към засилено въздействие върху имунната система на рибите (шарен ликод) изглежда има връзка с увеличените концентрации на кадмий в рибите. През 2011 г. е изготвен нов доклад с цел описание на бъдещите тенденции във връзка с кадмия в обработваемите земи и земеделските култури и оценка на концентрациите за следващите 100 години, като резултатите са използвани за моделиране на най-неблагоприятния сценарий за оценка на риска за водните организми, обитаващи води в близост до терени, на които са използвани торове, през следващите 100 години.
(26)
В своята оценка шведските органи заключават, че в по-дългосрочен план е възможно да съществува увеличен риск за водните организми, обитаващи изключително меки води (с твърдост под 5 mg CaCO3/l). До това положение обаче е вероятно да се стигне само при малките поточета, при които има слабо разреждане на отточната вода от обработваемата земя. Шведските органи не са установили други рискове за околната среда вследствие на използването на кадмий в торовете.
(27)
С оглед на сложността на отношенията при преноса на кадмий чрез фосфатни торове, възможното му натрупване и рисковете за околната среда, както вече беше показано по време на оценката на сходни искания за дерогации от Австрия, Финландия и Чешката република, както и при предишни искания на Швеция, Комисията поиска от Научния комитет по рисковете за здравето и околната среда (НКРЗОС) становище относно цялостното качество на шведската оценка на риска, евентуалните ѝ по-съществени недостатъци, уместността на проучваните сценарии и на направените допускания, както и относно надеждността и валидността на заключенията относно установените рискове за околната среда.
(28)
НКРЗОС прие своето становище на 27 февруари 2012 г. (12) НКРЗОС заключи, че изготвеният от шведските органи доклад за оценка на риска е с добро научно качество, проучените сценарии като цяло са уместни, а повечето от използваните в тях стойности на параметри са приемливи. НКРЗОС обаче счита, че някои изявления и/или допускания в доклада не са подплатени с достатъчно доказателства. Например при констатациите, представени в мониторинговите проучвания на рибите, се приема наличието на причинно-следствена връзка, която не е доказана. Друг пример е важното (ключово за оценката на риска) допускане на коефициент на разреждане ½, който се използва за изчисляване на концентрацията на кадмий в повърхностните води на потоците. Не са представени научни доказателства или обосновка в подкрепа на такава стойност на коефициента. НКРЗОС отбелязва също така, че при някои сценарии са използвани най-лошите възможни условия. Например при изчисленията за прилагане на фосфати върху земеделските земи се използва ниво на прилагане, което в действителност е характерно за по-малко от 25 % от почвите в Швеция. Изчисленията за концентрацията в повърхностните води на потоците след оттичане изглеждат проблемни, а предложените нива не отговарят на измерените концентрации, посочени на други места в доклада. Използваните в шведската оценка на риска PNEC са предложените в доклада на ЕС за оценката на риска от кадмий и поради това могат да бъдат подкрепени от НКРЗОС. Поради това представените съотношения за охарактеризиране на риска (СОР) зависят само от оценката на експозицията, т.е. от прогнозните концентрации на кадмия в повърхностните води в Швеция. Последните зависят от коефициента на разреждане почва/поток, за който не са посочени доказателства. НКРЗОС изразява несъгласие също така с допускането, че няма адсорбция на кадмия в почвата. Такава ситуация възниква, само ако почвата е вече силно замърсена, като нетна адсорбция не възниква в състояние на равновесие, а случаят в Швеция не е такъв. В шведския доклад се допуска също така, че няма адсорбция на кадмия в почвата на дълбочина над 30 cm, а случаят отново не е такъв. Поради това НКРЗОС не подкрепя резултатите, представени от шведските органи за потоците, които са единственият компонент на околната среда, за който шведските органи са установили наличие на рискове.
(29)
Въпреки това НКРЗОС припомня по-раншната оценка на CSTEE от 2002 г., в която се прави прогнозата, че се очаква концентрациите на кадмия в почвата да не се увеличат в повечето европейски почви при граница от 46 mg Cd/kg P. НКРЗОС потвърждава, че тази оценка все още е защитима, включително за шведските земеделски почви, и отбелязва, че калкулацията е на база принципа за запазване на текущото положение, а не въз основа на оценка на риска, като проведената от шведските органи с оглед на сегашните им мотиви.
(30)
Въпреки че в становището си от 27 февруари 2012 г. НКРЗОС заключи, че изготвеният от шведските органи доклад за оценка на риска е с добро научно качество и съдържа нови и имащи отношение данни, продължава да съществува известна несигурност относно някои ключови допускания, използвани от шведските органи за заключението им, че съществува риск за водните организми в малките потоци в Швеция. В това отношение е необходимо допълнително изясняване на информацията от страна на шведските органи, за да може Комисията да заеме окончателната си позиция.
2.2. Липса на опасност за човешкото здраве
(31)
В своята обосновка шведските органи са установили рискове за чувствителните групи от населението (диабетици и страдащи от остеопороза и недостиг на желязо). Тези рискове се причиняват от дългосрочна експозиция на кадмий чрез хранителния режим. Поради това няма опасност за здравето на човека, която да е свързана с евентуално решение за удължаване на оценката на положението в Швеция с допълнителен срок от шест месеца. Допълнителният срок ще даде възможност на Комисията да вземе предвид допълнителните пояснения, които ще бъдат предоставени от шведските органи, при взимане на окончателното си решение.
(32)
Въз основа на гореизложеното Комисията счита, че условията, определени в член 114, параграф 6, трета алинея, са спазени, за да може да прибегне до възможността за удължаване на шестмесечния срок, в рамките на който трябва да одобри или отхвърли националните разпоредби, нотифицирани от Швеция.
IV. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(33)
В светлината на гореизложеното може да се заключи, че искането на Кралство Швеция за въвеждане на национални разпоредби по дерогация от разпоредбите на Регламент (ЕО) № 2003/2003 е допустимо.
(34)
С оглед на сложността на въпроса и при липсата на доказателства, свидетелстващи за опасност за човешкото здраве, произтичаща от приемането на настоящото решение, Комисията обаче счита, че е оправдано да удължи срока, посочен в член 114, параграф 6, първа алинея от ДФЕС, с допълнителен период, изтичащ на 18 октомври 2012 г.,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
На основание член 114, параграф 6, трета алинея от ДФЕС срокът за одобряване или отхвърляне на планираните национални разпоредби относно кадмия в торовете, нотифицирани от Кралство Швеция на 17 октомври 2011 г. в съответствие с член 114, параграф 5 от ДФЕС, се удължава до 18 октомври 2012 г.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Кралство Швеция.
Съставено в Брюксел на 18 април 2012 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. április 18.)
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkének (5) bekezdése alapján a Svéd Királyság által bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezések tekintetében az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdésében említett határidő meghosszabbításáról
(az értesítés a C(2012) 2461. számú dokumentummal történt)
(Csak a svéd nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/230/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 114. cikke (6) bekezdésére,
mivel:
I. TÉNYEK
(1)
2011. október 17-én a Svéd Királyság az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkének (5) bekezdése alapján értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy olyan nemzeti intézkedéseket kíván bevezetni, amelyek a foszfortartalmú műtrágyák esetében az egy tonna foszfortartalomra jutó megengedett legnagyobb kadmiumszintet 46 grammra csökkentik (ami 20 mg Cd/kg P2O5-nek felel meg). Ezen intézkedések eltérnének a műtrágyákról szóló, 2003. október 13-i 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) rendelkezéseitől, mivel a foszfortartalmú műtrágyák esetében csökkentenék az egy tonna foszfortartalomra jutó megengedett legnagyobb kadmiumszintet, melynek értéke 100 gramm (ami 44 mg Cd/kg P2O5-nak felel meg). Ezen eltérésre a Svéd Királyság már engedélyt kapott.
1. Az EUMSZ 114. cikkének (5) és (6) bekezdése
(2)
Az EUMSZ 114. cikkének (5) és (6) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(5) […] amennyiben valamely harmonizációs intézkedésnek az Európai Parlament és a Tanács, a Tanács vagy a Bizottság általi elfogadását követően valamely tagállam új tudományos bizonyítékon alapuló, a környezet vagy a munkakörnyezet védelmével kapcsolatos nemzeti rendelkezések bevezetését tartja szükségesnek az adott tagállamra jellemző olyan probléma miatt, amely a harmonizációs intézkedés elfogadása után merült fel, ezekről az előirányzott rendelkezésekről és bevezetésük indokairól értesíti a Bizottságot.
(6) A Bizottság a(z) […] értesítésektől számított hat hónapon belül a vonatkozó nemzeti rendelkezéseket jóváhagyja vagy elutasítja, miután ellenőrizte, hogy az érintett rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.
Amennyiben a Bizottság e határidőn belül nem hoz határozatot, az […] (5) bekezdésben említett nemzeti rendelkezéseket jóváhagyottnak kell tekinteni.
Ha az ügy összetettsége indokolja, és az emberi egészséget fenyegető veszély nem áll fenn, a Bizottság értesítheti az érintett tagállamot arról, hogy az ebben a bekezdésben említett határidő legfeljebb további hat hónappal meghosszabbítható.”
2. EU-jog
(3)
A műtrágyákra vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1975. december 18-i 76/116/EGK tanácsi irányelv (2) meghatározta azokat a követelményeket, amelyeket a műtrágyáknak az „EK-műtrágya” megjelöléssel történő forgalomba hozatalukhoz teljesíteniük kellett.
(4)
A 76/116/EGK irányelv I. melléklete típusmegjelöléseket határozott meg, és az egyes típusokra előírta azokat a - többek között az összetételre vonatkozó - követelményeket, amelyeknek minden műtrágya meg kellett, hogy feleljen ahhoz, hogy jogosult legyen az „EK-műtrágya” megjelölésre. Az irányelv az említett listában szereplő típusmegjelöléseket a makroelem-tartalomtól, azaz a nitrogén-, a foszfor- és a káliumtartalomtól függően különböző csoportokba osztotta.
(5)
A 76/116/EGK irányelv (3) 7. cikke szerint a tagállamok az összetétel, az azonosítás, a címkézés vagy a csomagolás alapján nem tilthatták, korlátozhatták vagy akadályozhatták az olyan, „EK-műtrágya” megjelöléssel ellátott műtrágyák forgalmazását, amelyek az irányelvben foglalt rendelkezéseknek megfeleltek.
(6)
A Svéd Királyság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről szóló, 2002. május 24-i 2002/399/EK bizottsági határozat (4) eltérést engedélyezett a 76/116/EGK irányelvtől, és jóváhagyta azokat a svéd előírásokat, amelyek megtiltották azon műtrágyák forgalomba hozatalát a svéd piacon, amelyek egy tonna foszfortartalmára 100 grammnál több kadmium jutott. Ez az eltérés 2005. december 31-ig volt alkalmazható.
(7)
A 76/116/EGK irányelv helyébe a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK rendelet lépett.
(8)
A 2003/2003/EK rendelet 35. cikkének (2) bekezdése értelmében a 76/116/EGK irányelv 7. cikkétől való, a Szerződés korábbi 95. cikkének (6) bekezdése alapján a Bizottság által engedélyezett eltérések a rendelet 5. cikkétől való eltérésként értelmezendők, és a rendelet hatálybalépésére való tekintet nélkül továbbra is kifejtik hatásukat.
(9)
A 2003/2003/EK rendelet (15) preambulumbekezdése előirányozza, hogy a Bizottság foglalkozni szándékozik a műtrágyákban véletlenszerűen előforduló kadmiumtartalommal, és adott esetben rendelettervezetet állít össze, amelyet az Európai Parlament és a Tanács elé szándékozik terjeszteni. A Bizottság széles körű előkészítő munkát végzett, azonban a különböző mérlegelendő tényezők összetettsége miatt még nem fogadott el javaslatot.
(10)
Mivel a Svédországra vonatkozó kivételes rendelkezést 2005. december 31-ig engedélyezték, Svédország 2005 júniusában annak meghosszabbítását kérelmezte. A Svéd Királyság által az EK-Szerződés 95. cikkének (4) bekezdése értelmében bejelentett, a műtrágyák megengedett legnagyobb kadmiumtartalmára irányadó nemzeti rendelkezésekről szóló, 2006. január 3-i 2006/347/EK bizottsági határozat (5) engedélyezi a svéd hatóságok számára, hogy fenntartsák a nemzeti előírásokat, ameddig a műtrágyák kadmiumtartalmát nem szabályozzák harmonizált intézkedések uniós szinten.
3. Tagállami rendelkezések
(11)
A vegyipari termékekről (kezelési, behozatali és kiviteli tilalmakról) szóló svéd rendelet (1998:944) (6) rendelkezéseket tartalmaz egyebek mellett a műtrágyák legnagyobb megengedett kadmiumtartalmára vonatkozóan, és ezek a rendelkezések az EK-műtrágyákra is alkalmazandók. A rendelet 3. szakaszának (1) bekezdése előírja, hogy a 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 és 31.05 vámtarifaszámú azon műtrágyák, amelyek egy tonna foszfortartalma 100 grammnál több kadmiumot tartalmaznak, nem kínálhatók eladásra, és nem terjeszthetők.
(12)
A tervezett, az EUMSZ 114. cikke (5) bekezdése alapján bejelentett tagállami intézkedés a foszfortartalmú műtrágyák esetében az egy tonna foszfortartalomra jutó megengedett legnagyobb kadmiumszint értékét 100 grammról 46 grammra csökkentené (46 mg Cd/kg P 20 mg Cd/kg P2O5-nek felel meg).
II. AZ ELJÁRÁS
(13)
2011. május 17-én a Svéd Királyság az EUMSZ 114. cikkének (5) bekezdése alapján bejelentette a Bizottságnak, hogy olyan nemzeti intézkedések bevezetésére kér engedélyt, amelyek a foszfortartalmú műtrágyák esetében az egy tonna foszfortartalomra jutó legnagyobb megengedett kadmiumszintet 46 grammra csökkentik. A svéd hatóságok tehát a 2006/347/EK határozat által megadott eltéréssel engedélyezett kadmiumszint csökkentését kérik.
(14)
2011. október 17-i levelükben a svéd hatóságok benyújtották a Bizottságnak azon hatályos nemzeti jogszabályok szövegét, amelyek a 2008:255 és a 2009:654 rendeletek (7) módosításait tükrözik.
(15)
2011. november 14-i levelében a Bizottság tájékoztatta a svéd hatóságokat, hogy az EUMSZ 114. cikkének (6) bekezdése szerinti hat hónapos vizsgálati időszak 2011. október 18-án megkezdődött.
(16)
2011. október 17-i levelében a Bizottság tájékoztatta a többi tagállamot Svédország kérelméről. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában a kérelemre vonatkozó tájékoztatást (8) is megjelentetett annak érdekében, hogy tájékoztassa a többi érdekelt felet azokról a nemzeti rendelkezésekről, melyeket Svédország be kíván vezetni, valamint ennek indokairól. Lettország támogatta a svéd kérelmet. Erre vonatkozó további észrevétel nem érkezett a Bizottsághoz.
III. ÉRTÉKELÉS
1. Az elfogadhatóság vizsgálata
(17)
Az EUMSZ 114. cikkének (5) bekezdése azokra esetekre vonatkozik, amikor olyan uniós harmonizációs intézkedéssel kapcsolatos nemzeti rendelkezéseket jelentenek be, amelyeket a harmonizációs intézkedések elfogadása és hatálybalépése után vezetnek be, és az új nemzeti rendelkezés összeegyeztethetetlen lenne az uniós harmonizációs intézkedéssel. A nemzeti rendelkezésekre vonatkozó értesítést az EK-Szerződés korábbi 95. cikke alapján elfogadott 2003/2003/EK rendelettel kapcsolatban nyújtották be, amely harmonizált szabályokat határoz meg az EK-műtrágyák összetételére, azonosítására, címkézésére és csomagolására vonatkozóan. Az említett rendelet 5. cikke szerint a tagállamok nem hozhatnak olyan intézkedéseket, amelyek akadályoznák bármely fent említett okból a műtrágyák szabad mozgását.
(18)
Továbbá az EUMSZ 114. cikkének (5) bekezdése szerint a bejelentett előirányzott nemzeti rendelkezésnek új tudományos bizonyítékon kell alapulnia, a környezet vagy a munkakörnyezet védelmével kapcsolatosnak kell lennie, és bevezetését az adott tagállamra jellemző olyan probléma kell, hogy indokolja, amely a harmonizációs intézkedés elfogadása után merült fel; ezenkívül az értesítéshez tájékoztatást kell csatolni az előirányzott rendelkezések bevezetésének indokairól.
(19)
A foszfáttartalmú műtrágyák kadmiumszintjének csökkentésére vonatkozó kérelem alátámasztására a svéd hatóságok nemzeti kockázatértékelést, valamint tanulmányokat nyújtottak be. Ezen értékelés figyelembe veszi a 2007-ben a 793/93/EGK tanácsi rendelet alapján elkészített, a kadmiumra és a kadmium-oxidra vonatkozó általános uniós kockázatértékelést (9), az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak az élelmiszerekben előforduló kadmiumról szóló tudományos véleményét (10), valamint a Svédországban a műtrágyák kadmiumtartalmából eredő, az emberi egészségre és a környezetre jelentő kockázat értékelésével kapcsolatos régi és új adatokat. A svéd hatásvizsgálat megtalálható az interneten (11).
(20)
A svéd hatóságok szerint az új kockázatértékelés azt mutatja, hogy a svéd lakosság egészségének hosszú távú védelme érdekében csökkenteni kell a kadmiumnak való expozíciót. Mivel az expozíció mértéke az - elsősorban a növényekből származó - élelmiszerekkel történő kadmiumbeviteltől függ, a növényekben előforduló magas kadmiumszint kockázatát kell csökkenteni. Svédországban a szántóföldi talajok általában savasabbak, mint Közép-Európában. E különleges helyzet azt eredményezheti, hogy a növények több kadmiumot vesznek fel a talajból.
(21)
Továbbá a kadmiumra vonatkozó nemzeti határértéknek az egy tonna foszfortartalomra jutó 100 grammról 46 grammra történő csökkentésének az a célja, hogy csökkentse a talajban való kadmiumfelhalmozódást, és következésképpen a Svédországban a nagyon alacsony keménységű vízben élő szervezetek veszélyeztetettségét.
(22)
A fent említettek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Svéd Királyság által benyújtott, a műtrágyák egy tonna foszfortartalmára jutó megengedett kadmiumszint 46 grammra való csökkentésének engedélyezésére irányuló kérelem elfogadható.
2. Az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdése harmadik albekezdésének alkalmazása
2.1. Indoklás az ügy összetettsége alapján
(23)
A kérelem alátámasztására Svédország új kockázatértékelést hajtott végre, amely 2011 januárjában készült el, és amely a különböző környezeti elemekre jellemző szervezetek tekintetében összehasonlítja a becsült hatásmentes koncentrációkat (predicted no effect concentrations, a továbbiakban: PNEC) a svéd környezet kadmiumkoncentrációival. Svédország az értesítésében a Bizottsághoz korábban - a Szerződés 114. cikke (4) bekezdése alapján - benyújtott kérelmeinek keretében rendelkezésre bocsátott tanulmányokra, valamint a kadmiumra és a kadmium-oxidra vonatkozó uniós kockázatértékelésre is hivatkozik.
(24)
Az édesvízre vonatkozó PNEC a víz keménységétől függ. Mivel Svédországban nagyon alacsony keménységűek az édesvizek, Európa más részeihez képest a vízben élő szervezetek tekintetében a toxicitás várhatóan alacsonyabb kadmiumkoncentrációnál lép fel. A svéd hatóságok ezért úgy vélik, hogy a svéd vizekben élő szervezetek a közép- és dél-európai vizekben élőkhöz képest általában véve érzékenyebbek a megemelkedett kadmiumszintre.
(25)
A svéd felszíni vizekre vonatkozó, 2006-ban és 2009-ben végzett monitoringprogramok eredményei alapján a tavakban a PNEC-értékeknél mintegy 1 %-kal, a parti tengervizekben pedig mintegy 7 %-kal magasabb kadmiumkoncentráció mutatható ki. Egy 2008-ban végzett felülvizsgálat megállapította, hogy a kibocsátáscsökkentő intézkedések nyomán a vízben élő szervezetekben jelentősen csökkent a fémek koncentrációja, a kadmium esetében a helyzet azonban kevésbé egyértelmű. Az elmúlt években a halak (anyaangolnák) immunrendszerére gyakorolt hatások fokozódó tendenciája vélhetően összefügg a halak kadmiumkoncentrációjának növekedésével. 2011-ben egy további jelentést készítettek, amelynek célja az volt, hogy vázolja a szántóföldi talajok és növények kadmiumtartalmának jövőbeni alakulását, és ezáltal felbecsülje a 100 évre előre jelzett koncentrációkat. Az eredmények alapján a legrosszabb esetből kiindulva felbecsülték az azon vízben élő szervezetekre háruló kockázatokat, amelyek a következő 100 évben előreláthatólag műtrágyával kezelt földek közelében található vizekben élnek.
(26)
A svéd hatóságok értékelésükben arra a következtetésre jutnak, hogy a kimondottan lágy (5 mg CaCO3/l alatti keménységű) vizekben élő szervezetek tekintetében hosszú távon megnőhet a kockázat. Ez azonban csak kis patakok esetében várható, amelyekben a mezőgazdasági talajokból származó szennyvíz nem hígul fel kellőképpen. A svéd hatóságok nem állapítottak meg más olyan kockázatot a környezetre, amely a műtrágyákban felhasznált kadmiumból ered.
(27)
Amint az Ausztriából, Finnországból és a Cseh Köztársaságból, valamint korábban már Svédországból érkező hasonló kérelmek értékelése alatt már bebizonyosodott, a foszfáttartalmú műtrágyák általi kadmiumbevitel, a lehetséges felhalmozódás és a környezetit kockázatok közötti kapcsolat összetettségére való tekintettel a Bizottság kikérte az egészségügyi és környezeti kockázatok tudományos bizottság (a továbbiakban: EKKTB) véleményét a svéd kockázatértékelés általános minőségéről, a fő hiányosságokról, a forgatókönyvek helyénvalóságáról, a feltételezésekről, valamint a környezetre jelentett kockázatokkal kapcsolatos következtetések megbízhatóságáról és érvényességéről.
(28)
Az EKKTB 2012. február 27-én fogadta el véleményét (12). Az EKKTB arra a következtetésre jutott, hogy a svéd hatóságok által készített kockázatértékelési jelentés tudományos színvonala magas, a tanulmányozott forgatókönyvek általában véve megfelelőek, és a forgatókönyvekben alkalmazott paraméterértékek legtöbbje elfogadható. Az EKKTB azonban úgy véli, hogy a jelentésben szereplő számos állítás és/vagy feltételezés nincs elegendő bizonyítékkal alátámasztva. A halakra vonatkozó monitoringjelentésben szereplő állítások például ok-okozati összefüggést feltételeznek, amely nem bizonyított. Egy másik példa az a fontos (a kockázatértékelés szempontjából döntő) feltételezés, hogy a patakok felszíni vizében a kadmiumkoncentráció számításához 1/2-es hígítási tényezőt alkalmaznak. Ezt a tényezőt semminemű tudományos bizonyíték vagy indoklás nem támasztja alá. Az EKKTB azt is megjegyzi, hogy néhány forgatókönyv esetében kimondottan a legrosszabb esetre vonatkozó feltételeket alkalmazták. A mezőgazdasági talajok esetében a foszfátalkalmazásra vonatkozó számításoknál például olyan dózisokat vettek alapul, amelyek a valóságban a svéd talajok kevesebb mint 25%-ára érvényesek. A patakoknál a vízelvezetés utáni vízfelszíni koncentrációk kiszámítása is problémásnak tűnik, és a javasolt szintek nem egyeznek meg a jelentés más részeiben említett mért koncentrációkkal. A svéd kockázatértékelésben alkalmazott PNEC-ek a kadmium tekintetében egyeznek az uniós kockázatértékelési jelentésben javasoltakkal, tehát az EKKTB elfogadja őket. A bemutatott kockázatjellemzési arányok így kizárólag az expozíciós értékeléstől, azaz a svéd felszíni vizek előre jelzett kadmiumkoncentrációjától függenek. Ez utóbbiak pedig a - megalapozatlan - talaj/patak hígítási tényező függvényei. Az EKKTB azzal az állítással sem ért egyet, miszerint a talaj nem adszorbeálja a kadmiumot. Ez csak a már erősen szennyezett talajok esetében fordul elő, amelyek állandósult állapotában nem történik nettó adszorpció, ami Svédország esetében nem jellemző. A svéd jelentés azt is feltételezi, hogy a talajban 30 cm-nél mélyebben nem történik kadmiumadszorpció, ami szintén nem jellemző. Következésképpen az EKKTB nem támogatja a svéd hatóságoknak a patakok tekintetében bemutatott eredményeit, amelyek az egyedüli környezeti elemek, amelyekre vonatkozóan a svéd hatóságok kockázatokat állapítottak meg.
(29)
Mindazonáltal az EKKTB emlékeztet a toxicitási, ökotoxicitási és környezetvédelmi tudományos bizottság korábbi, 2002-es értékelésére, amelynek becslései szerint a talaj kadmiumkoncentrációi a legtöbb európai talaj esetében nem haladják meg a 46 mg Cd/kg P határértéket. Az EKKTB megerősíti, hogy ez a becslés még a svéd mezőgazdasági talajok tekintetében is elfogadható, és megjegyzi, hogy a számítás az „állapotmegőrzés elvén” alapult, nem pedig azon a kockázatértékelésen, amelyre a svéd hatóságok jelenlegi indoklásukban hivatkoznak.
(30)
2012. február 27-i véleményében az EKKTB ugyan úgy véli, hogy a svéd hatóságok által készített kockázatértékelési jelentés tudományos színvonala magas, és új és releváns adatokat tartalmaz, azonban továbbra is bizonytalanság övezi a svéd hatóságok egyes kulcsfontosságú állításait, amelyekben arra következtetnek, hogy a svédországi kis patakokban élő szervezetek veszélyeztetettek. Ezzel kapcsolatban a svéd hatóságoknak további magyarázatot kell szolgáltatniuk ahhoz, hogy a Bizottság végső döntést hozzon.
2.2. Az emberi egészséget fenyegető veszély hiánya
(31)
Indoklásukban a svéd hatóságok kockázatokat állapítottak meg a népesség érzékeny csoportjai tekintetében (a diabetikusok, a csontritkulásban vagy vashiányban szenvedők tekintetében). Ezek a kockázatok az élelmiszerekből származó, hosszú távú kadmiumexpozícióra vezethetők vissza. Ezért nem áll fenn emberi egészséget fenyegető veszély, ha a Bizottság egy határozattal a svéd helyzet értékelését további hat hónappal meghosszabbítja. Ez a meghosszabbított határidő lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a svéd hatóságok által benyújtandó további magyarázatokat figyelembe vegye a végső döntésének meghozatalához.
(32)
A fent említettek alapján a Bizottság úgy véli, hogy a 114. cikk (6) bekezdésének harmadik albekezdésében meghatározott feltételek teljesültek ahhoz, hogy élhessen a hat hónapos meghosszabbítás lehetőségével, amelyen belül jóvá kell hagynia vagy el kell utasítania a Svédország által bejelentett nemzeti rendelkezéseket.
IV. KÖVETKEZTETÉS
(33)
A fent említettek alapján megállapítható, hogy a Svéd Királyságnak a 2003/2003/EK rendelettől eltérő nemzeti rendelkezések bevezetésére vonatkozó kérelme elfogadható.
(34)
Az ügy összetettsége, valamint az emberi egészséget fenyegető veszély fennállásának hiánya miatt azonban a Bizottság indokoltnak tartja, hogy az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdése első albekezdésében említett határidőt e határozat elfogadásával 2012. október 18-ig meghosszabbítsa,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az EUMSZ 114. cikke (6) bekezdésének értelmében, a Bizottság a 2011. október 17-én a Svéd Királyság által az EUMSZ 114. cikkének (5) bekezdése alapján bejelentett, a műtrágyákban található kadmiumra vonatkozó, előirányzott nemzeti rendelkezések határidejét 2012. október 18-ig meghosszabbítja.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Svéd Királyság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2012. április 18-án.