РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 57/2011 НА СЪВЕТА
от 18 януари 2011 година
за установяване на възможностите за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси за 2011 година, приложими във водите на ЕС и за корабите на ЕС в някои води извън ЕС
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с член 43, параграф 3 от Договора Съветът, по предложение на Комисията, приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(2)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1) изисква да се изготвят мерки за определяне достъпа до зоните и до ресурсите и за трайното упражняване на риболовните дейности, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища и преди всичко докладите, изготвени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР).
(3)
Задължение на Съвета е да приеме мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов по вид риболовна дейност или група риболовни дейности, включително определени условия, имащи функционална връзка с тях, когато е целесъобразно. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите-членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава-членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболовна дейност, като надлежно се отчитат целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(4)
Когато общият допустим улов (ОДУ) е разпределен само на една държава-членка, е целесъобразно въпросната държава-членка да се оправомощи в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, за да се гарантира, че когато определя равнището на ОДУ, въпросната държава-членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството, и за да се гарантира, че въпросният запас се експлоатира на равнища, при които е най-вероятно да бъде осигурен максимален устойчив улов, считано от 2015 г. нататък, включително чрез предприемане на необходимите мерки за събиране на съответните данни, оценяване на съответния запас и определяне на равнищата на максималния устойчив улов за този запас.
(5)
ОДУ следва да се определя въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите аспекти, и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, и по-специално на заседанията с Консултативния комитет по рибарство и аквакултури и съответните регионални консултативни съвети.
(6)
За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запаси на мерлуза, норвежки омар, морски език в Бискайския залив, Западната част на Ламанша и Северно море, на писия в Северно море, на херинга на запад от Шотландия и на треска в Категат, Северно море, Скагерак, източната част на Ламанша, на запад от Шотландия и в Ирландско море следва да бъде определен съгласно правилата, посочени съответно в Регламент (ЕО) № 811/2004 на Съвета от 21 април 2004 г. относно въвеждането на мерки за възстановяване на популацията на северна мерлуза (2), Регламент (ЕО) № 2166/2005 на Съвета от 20 декември 2005 г. за установяване на мерки за възстановяването на запасите от южен хек и норвежки омар в Карибско море и Западния иберийски полуостров (3), Регламент (ЕО) № 388/2006 на Съвета от 23 февруари 2006 г. за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Бискайския залив (4), Регламент (ЕО) № 509/2007 на Съвета от 7 май 2007 г. за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Западния Ламанш (5), Регламент (ЕО) № 676/2007 на Съвета от 11 юни 2007 г. за съставяне на многогодишен план за риболовни дейности, експлоатиращи запасите от писия и морски език в Северно море (6), Регламент (ЕО) № 1300/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на многогодишен план за запаса от херинга, намиращ се на запад от Шотландия, и за риболовните дейности по експлоатация на този запас (7), Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (8) и Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета от 6 април 2009 г. относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море (9).
(7)
В съответствие с член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 г. относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (10) следва да бъдат посочени запасите, които са предмет на различните установени в него мерки.
(8)
При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничена риболовна дейност може да доведе до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.
(9)
Норвежкият омар е улавян заедно с други видове при смесени дълбоководни риболовни дейности. В зона на запад от Ирландия, известна като „Porcupine Bank“, има спешна нужда от опазване чрез намаляване, колкото е възможно повече, на улова на норвежки омар. Ето защо е целесъобразно възможностите за риболов в тази зона да бъдат ограничени само до улова на пелагични видове, с които не се улавя норвежки омар.
(10)
Като се имат предвид последните промени в областта на рибарството, насочени към капровата риба в подзони VI, VII и VIII на ICES, и с цел да се гарантира устойчиво управление на запасите от този вид е целесъобразно да се предвиди ограничение на улова за този вид.
(11)
Необходимо е таваните за риболовно усилие за 2011 г. да бъдат определени в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета от 27 юли 2009 г. за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (11).
(12)
Група френски кораби е изключена от прилагането на режима на риболовното усилие, предвиден в член 11 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 съгласно Регламент (ЕО) 754/2009. От информацията, предоставена от Франция през 2010 г., следва, че изключването на тази група кораби от режима на риболовното усилие вече не води до намаляване на административната тежест. Следователно едно от условията за изключване вече не е изпълнено. Ето защо е целесъобразно тази група френски кораби да бъде включена отново в посочения по-горе режим на риболовното усилие. Тъй като периодът за управление на риболова, определен в приложение IIА към Регламент (ЕС) № 53/2010 (12), приключва на 31 януари 2011 г., това повторно включване следва да се прилага, считано от 1 февруари 2011 г.
(13)
Съгласно становището на ICES е необходимо да се запази и преразгледа системата за управление на вида пясъчна змиорка във водите на ЕС от участъци IIa и IIIа и подзона IV на ICES.
(14)
Предвид последните научни становища на ICES и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(15)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията с Норвегия (13), Фарьорските острови (14) и Гренландия (15) в областта на рибарството, Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. Консултациите с Фарьорските острови не са приключили и се очаква договореностите с този партньор за 2011 г. да бъдат сключени в началото на 2011 г. За да се избегне прекъсване на риболовните дейности на Съюза, като същевременно се прояви необходимата гъвкавост за сключването на тези договорености в началото на 2011 г., е уместно Съюзът да установи на временна основа възможностите за риболов по отношение на запасите, за които се прилага споразумението с Фарьорските острови.
(16)
Съюзът е договаряща страна в няколко риболовни организации и участва в други организации, като сътрудничи, без да е договаряща страна. Освен това съгласно Акта за присъединяване от 2003 г., вече сключените от Република Полша споразумения в областта на рибарството, като например Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море, от датата на присъединяване на Полша към Европейския съюз, се управляват от Съюза. Тези риболовни организации препоръчаха въвеждане на няколко мерки за 2011 г., включително възможности за риболов за съдове на ЕС. Тези възможности за риболов следва да бъдат уредени от правото на Съюза.
(17)
На своето годишно заседание през 2010 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) не успя да постигне консенсус за приемането на мерки за опазване на жълтопер тунец, дебел тон и ивичест тунец. Независимо от това по-голямата част от договарящите страни, включително Съюзът, сметнаха, че възможностите за риболов за тези три запаса следва да бъдат регулирани с цел да се осигури устойчивото им управление. Ето защо е целесъобразно Съюзът да приеме мерки в тази насока.
(18)
На своето годишно заседание през 2010 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие таблици, посочващи неусвояването и свръхусвояването на възможностите за риболов на договарящите страни на ICCAT. Във връзка с това ICCAT прие решение, в което се отбелязва, че през 2009 г. Съюзът не е усвоил напълно своите квоти за северна и южна риба меч, дебел тон и северен бял тон. С оглед да се отчете адаптирането на квотите на Съюза, установени от ICCAT, е необходимо разпределението на възможностите за риболов, дължащи се на неусвояването, да бъде осъществено въз основа на съответния дял на всяка държава-членка за неусвояването, без да се изменя начинът на разпределяне, установен с настоящия регламент по отношение ежегодното разпределение на ОДУ. На същото заседание беше изменен планът за възстановяване на червения тон. Освен това ICCAT прие препоръки относно опазването на големооката акула скитница, акулата чук и синята акула. За да се допринесе за съхраняването на рибните запаси, е необходимо тези мерки да се въведат в правото на Съюза.
(19)
На своето годишно заседание през 2010 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) преразгледа общия капацитет на флотите, чиято цел е тропическата риба тон, между 2006-2008 г., както и рибата-меч и белият тон между 2007-2008 г. IOTC одобри също прилагането на планове за развитие на флота. Освен това IOTC одобри Резолюция относно опазването на акулите скитници (сем. Alopiidae), уловени заедно с видовете в зоната, по отношение на която има компетентност.
(20)
По време на третата международна среща за създаване на Регионална организация за управление на риболова (РОУР) в южната част на Тихия океан (SPRFMO), която се проведе през май 2007 г., участниците приеха временни мерки, включително възможности за риболов, с оглед регулиране както на пелагичните, така и на дънните риболовни дейности в тази зона до създаването на такава РОУР. Тези временни мерки бяха преразгледани на 8-ите международни консултации за създаването на SPRFMO през ноември 2009 г. и се очаква да бъдат преразгледани отново на идната 2-ра подготвителна конференция за Комисията на SPRFMO през януари 2011 г. В съответствие със споразумението, постигнато от участниците, тези временни мерки са доброволни и не са правно обвързващи съгласно международното право. Въпреки това, във връзка със съответните разпоредби на Споразумението на Организацията на обединените нации за рибните ресурси, е препоръчително тези мерки да се въведат в правото на Съюза.
(21)
На своята годишна среща през 2010 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) прие ограничения на улова за още четири рибни запаса в зоната на Конвенцията на SEAFO. Необходимо е тези ограничения на улова да бъдат въведени в правото на Съюза.
(22)
В съответствие с член 291 от Договора, мерките, необходими за определяне на ограниченията на улова на определени рибни запаси, които имат кратък жизнен цикъл, от съображения за спешност следва да се приемат в съответствие с Решение 1999/468/ЕО на Съвета от 28 юни 1999 г. за установяване на условията и реда за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (16).
(23)
Определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за Съюза, се приемат от съответната РОУР в края на годината и стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Ето защо е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-специално, тъй като някои възможности за риболов в зоната на Конвенцията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (Конвенция CCAMLR) са определени за срок, започващ на 1 декември 2010 г., е целесъобразно съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това обратно действие няма да засегне принципа на правните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на Конвенцията без разрешение.
(24)
При използването на възможностите за риболов, определени в настоящия регламент, следва да се прилага Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (17), и по-специално на членове 33 и 34 от него, отнасящи се до отчитането на уловите и риболовното усилие и до съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Ето защо е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите-членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(25)
За да се избегне прекъсването в риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите на Съюза, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2011 г., с изключение на разпоредбите относно ограниченията на усилието, които следва да се прилагат от 1 февруари 2011 г., и специалните разпоредби в определени региони, които следва да имат специална дата на прилагане, както е посочено в съображение 23. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(26)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се установяват следните възможности за риболов:
а)
за 2011 г. - възможности за риболов за определени рибни запаси и групи от рибни запаси;
б)
за периода от 1 февруари 2011 г. до 31 януари 2012 г. - определени ограничения на усилието;
в)
за периодите, определени в членове 20, 21 и 22 и в приложение IД и приложение V - възможностите за риболов на определени запаси в зоната на конвенцията на Комисията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (CCAMLR); и
г)
за периодите, определени в член 26 - възможностите за риболов на определени запаси в зоната на конвенцията на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC).
2. В настоящия регламент се определят също временните възможности за риболов по отношение на определени рибни запаси или групи рибни запаси, по отношение на които се провеждат на двустранни риболовни консултации с Фарьорските острови. Окончателните възможности за риболов се определят от Съвета по предложение на Комисията.
3. Някои възможности за риболов, определени в приложение I, остават неразпределени и не могат да бъдат използвани от държавите-членки, докато не бъдат установени окончателните възможности за риболов в съответствие с параграф 2. Тези възможности за риболов включват допълнителни възможности за риболов на скумрия, произтичащи от неуловените квоти за 2010 г.
Член 2
Приложно поле
Освен ако не е предвидено друго, настоящият регламент се прилага за:
а)
кораби на ЕС, както и
б)
кораби на трети държави във води на ЕС.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава-членка и регистриран в Съюза;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на трета държава и регистриран в такава държава;
в)
„води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, с изключение на водите, граничещи с териториите, посочени в приложение II към Договора;
г)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улавя и разтоварва от всеки запас всяка година;
д)
„квота“ означава дял от ОДУ, разпределен на ЕС, на държавите-членки или на трета държава;
е)
„международни води“ означава водите, попадащи извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
ж)
„размер на окото“ означава размера на окото, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (18);
з)
„регистър на риболовния флот на ЕС“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 15, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
и)
„риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
зоните на ICES (Международен съвет за изследване на морето) са определени в Регламент (ЕО) № 218/2009 (19);
б)
„Скагерак“ означава зоната, ограничена на запад от линия, очертана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, а на юг от линия, очертана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведското крайбрежие;
в)
„Категат“ означава зоната, ограничена на север от линия, очертана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведското крайбрежие, а на юг от линия, очертана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„VII (Porcupine Bank - единица 16)“ означава зоната, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.;
-
53° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.;
-
51° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.;
-
51° 30′ с.ш., 13° 00′ з.д.;
-
51° 00′ с.ш., 13° 00′ з.д.;
-
51° 00′ с.ш., 15° 00′ з.д.;
-
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.
д)
„залив на Кадис“ означава района на участък IXa на ICES, разположен на изток от дължина 7° 23′ 48″ з.д.;
е)
зоните CECAF (Централна източна част на Атлантическия океан или главна риболовна зона 34 на ФАО) са определени в Регламент (ЕО) № 216/2009 (20);
ж)
зоните на NAFO (Организация за риболова в северозападната част на Атлантическия океан) са определени в Регламент (ЕО) № 217/2009 (21);
з)
зоната на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан) е определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (22);
и)
зоната на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан) е определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (23);
й)
зоната на Конвенцията CCAMLR (Конвенция за опазване на живите морски ресурси на Антарктика) е определена в Регламент (ЕО) № 601/2004 (24);
к)
зоната на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон) е определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. (25);
л)
зоната на IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан) е определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (26);
м)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ означава откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на Конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на Конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (27), и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави в областта на рибарството;
н)
зоната на Конвенцията WCPFC (Комисия за риболова в Западния и Централния Тихи океан) е определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (28);
о)
„открити води на Берингово море“ означава зоната на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ЕС
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределения
1. ОДУ за кораби на ЕС във води на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите-членки, както и условията, функционално свързани с него, когато е целесъобразно, са посочени в приложение I.
2. На корабите на ЕС се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условията, определени в член 15 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (29) и разпоредбите по прилагането му.
3. Комисията установява ОДУ на мойва във водите на Гренландия - подзони V и XIV на ICES, който е на разположение на Съюза въз основа на ОДУ, и разпределението на Съюза, определено от Гренландия в съответствие със Спогодбата за партньорство в областта на рибарството между Европейската общност, от една страна, и правителството на Дания и автономното правителство на Гренландия, от друга и протокола към нея.
4. С оглед на научната информация, събрана през първата половина на 2011 г., ОДУ, определен в приложение I за следните запаси, може да бъде преразгледан от Комисията в съответствие с процедурата, посочена в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002:
а)
пясъчна змиорка във води на ЕС - участъци IIa и IIIa и подзона IV на ICES - в съответствие с приложение IIГ към настоящия регламент;
б)
запаса на норвежки паут във води на ЕС - участъци IIa и IIIa и подзона IV на ICES - и запаса на трицона във води на ЕС - участък по ICES IIa и подзона по ICES IV.
Член 6
Специални разпоредби за някои видове ОДУ
1. Някои видове ОДУ в приложение IА, посочени в бележка под линия с препратка към настоящия член, се определят от съответната държава-членка въз основа на данните, събрани и оценени от тази държава-членка, на равнище, което:
а)
съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството, по-специално принципа на устойчива експлоатация на запасите, както и
б)
с възможно най-висока степен на вероятност води до експлоатация на запаса, която съответства на максималния устойчив улов, считано от 2015 г. нататък.
2. До 28 февруари 2011 г. съответната държава-членка информира Комисията за равнището, прието съгласно параграф 1, и относно мерките, които възнамерява да вземе, за да спази тази разпоредба. Предвид тази информация и ако се изпълнени условията по член 7 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, Комисията може да вземе решение за извънредни мерки.
Член 7
Допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
1. За някои запаси, изброени в приложение IА и посочени в бележка под линия с препратка към настоящия член, държавите-членки могат, при определените в параграф 2 от настоящия член условия, да предоставят на участващите в опити за напълно документиран риболов кораби допълнително разпределение в рамките на общо ограничение, посочено в приложение IА, като процент от разпределената на дадената държава-членка квота.
2. Държавите-членки може да предоставят допълнително разпределение на кораби, само ако са спазени следните условия:
а)
корабът използва камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици, които записват всички дейности по риболов и преработка на борда на кораба;
б)
количеството допълнително разпределение, предоставено на даден кораб, участващ в напълно документиран риболов, не надвишава 75 % от предвиденото изхвърляне за този тип кораб, и във всеки случай не представлява увеличение от над 30 % на разпределението за съответния кораб;
в)
всичкото уловено от дадения кораб количество от съответния запас се приспада от разпределението за кораба;
3. Ако държава-членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не изпълнява посочените в параграф 2 от настоящия член условия, тя незабавно отнема допълнителното разпределение, предоставено на съответния кораб, и го изключва от участие в тези опити за остатъка от 2011 г.
4. Държава-членка, която възнамерява да приложи параграфи 1, 2 и 3, преди да ѝ бъде отпуснато каквото и да е допълнително разпределение, предоставя на Комисията следната информация:
-
списъка на кораби, участващи в опитите, и спецификациите на инсталираното на борда електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
-
капацитета, вида и спецификациите на използваните от тази кораби риболовни съоръжения;
-
предвижданите нива на изхвърляне от тези видове кораби; и
-
количеството улов от дадения запас, в зависимост от съответния ОДУ, направен от тези кораби през 2010 г.
Член 8
Забранени видове
1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води на ЕС и извън водите на ЕС;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във всички води на ЕС;
в)
обикновен скат (Dipturus batis) във всички води на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES,
д)
селдова акула (Lamna nasus) в международни води, както и
е)
риба китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Видовете по параграф 1 се освобождават незабавно, доколкото е възможно в неувредено състояние.
Член 9
Специални разпоредби относно разпределенията
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите-членки се извършва, без да се засягат:
а)
размените, направени съгласно член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
б)
преразпределенията, направени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
в)
допълнителните разтоварвания, разрешени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
г)
удържаните количества в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
приспаданията, направени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 10
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2011 г. до 31 януари 2012 г. мерките за риболовното усилие, определени в:
а)
приложение IIA, се прилагат за управлението на някои запаси в Категат, Скагерак, частта от участък IIIа на ICES, която не попада в Скагерак и Категат, подзона IV и участъци VIa, VIIa и VIId на ICES и водите на ЕС от участъци IIa и Vb на ICES;
б)
приложение IIБ, се прилагат за възстановяването на мерлузата и норвежкия омар в участъци VIIIc и IXa на ICES, с изключение на залива на Кадис;
в)
приложение IIВ, се прилагат за управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES;
Член 11
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. Член 3 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (30) се прилага за гренландска камбала. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на гренландска камбала се прилагат условията, посочени в този член.
2. Държавите-членки гарантират, че за 2011 г. нивата на риболовното усилие, измерени в киловат дни отсъствие от пристанището, на кораби с разрешително за дълбоководен риболов по член 3 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава-членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешителни за дълбоководен риболов или са били улавяни дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към този регламент. Настоящият параграф се прилага само към риболовни рейсове, при които са били уловени повече от 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 12
Условия за разтоварване на суша на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на сушата единствено ако:
а)
уловът е извършен от кораби на държава-членка, която има квота, и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите-членки, и тази квота на ЕС не е изчерпана.
Член 13
Ограничения за използването на определени възможности за риболов
1. Установените в приложение I възможности за риболов на менек, атлантическа треска, мегрим, морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, синя молва, морска щука, норвежки омар, писия, сребриста сайда, сайда, скатови, морски език и бодлива черноморска акула в подзона VII на ICES или нейните съответни участъци, се ограничават със забраната за риболов или задържане на борда на всички тези видове през периода от 1 май до 31 юли 2011 г. в Porcupine Bank. Съответните записи в приложение I се определят с препратка към настоящия член.
2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща зоната, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39,600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53,830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07,500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38, 800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
3. Чрез дерогация от параграф 1 от настоящия член се разрешава транзитно преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 14
Предаване на данни
Когато държавите-членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на суша на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Разрешение за риболов във води на трети държави
Член 15
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на ЕС, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато една държава-членка прехвърли квота на друга държава-членка (замяна на квоти) за риболовните зони, определени в приложение III, въз основа на член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Не се надвишава обаче общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в приложение III.
ГЛАВА III
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на риболова
Раздел 1
Зона на Конвенцията ICCAT
Член 16
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на ЕС с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в точка 1 от приложение IV.
2. Броят на корабите на ЕС за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в точка 2 от приложение IV.
3. Броят на корабите на ЕС, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в точка 3 от приложение IV.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в точка 4 от приложение IV.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в точка 5 от приложение IV.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон, и максималното количество уловен див червен тон, разпределени за рибни стопанства в източната част на Атлантическия океан и Средиземно море, се ограничават, както е посочено в точка 6 от приложение IV.
Член 17
Допълнителни условия за квотата за червен тон, разпределена в приложение IГ
В допълнение към периода на забрана, предвиден в член 7, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 302/2009, се забранява риболовът на червен тон с мрежи гъргър в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море през периода от 15 април до 15 май 2011 г.
Член 18
Любителски и спортен риболов
Държавите-членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов на червен тон.
Член 19
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) във всяка риболовна зона.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акула чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на синя акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона.
Раздел 2
Зона на Конвенцията CCAMLR
Член 20
Забрани и ограничения на улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в част А от приложение V, в зоните и по време на периодите, определени в същото приложение.
2. За нов и проучвателен риболов ОДУ и ограниченията на прилова, определени в част Б от приложение V, се прилагат в подзоните, посочени в същата част.
Член 21
Проучвателен риболов
1. В рамките на риболовния сезон 2011 г. единствено държавите-членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на Dissostichus spp. в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1 и 58.4.2 извън зоните под национална юрисдикция. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва такъв риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 24 юли 2011 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1 и 58.4.2, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в част Б от приложение V. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал и за да се избегне твърде голяма концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1 и 58.4.2, се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m.
Член 22
Риболов на крил през риболовен сезон 2011-2012 г.
1. Единствено държавите-членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да извършват риболов на крил (Euphausia superba) в зоната на Конвенцията CCAMLR през риболовен сезон 2011-2012 г. Ако такава държава-членка възнамерява да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, тя уведомява секретариата на CCAMLR, в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004, и Комисията и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2011 г.:
а)
за намерението си да извърша риболов на крил, като за целта използва формата, предвиден в част В от приложение V;
б)
за вида конфигурация на мрежите, като за целта използва формата, предвиден в част Г от приложение V.
2. Уведомяването, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата-членка да участва в риболова на крил.
3. Държавите-членки, възнамеряващи да извършват риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомяват единствено относно получилите разрешение кораби, плаващи под тяхно знаме към момента на уведомяването.
4. Държавите-членки имат право да разрешат участие в риболов на крил на кораб, различен от тези, за които секретариатът на CCAMLR е уведомен в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради оправдани причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави-членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
а)
всички данни на предвидения(ите) за заместване кораб(и), включително информацията, предвидена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи замяната, както и всякакви относими доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите-членки не разрешават на кораб, включен в списъците на кораби на CCAMLR, извършвали ННН риболов, да участва в риболов на крил.
Раздел 3
Зона наIOTC
Член 23
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на IOTC
1. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на тропически видове риба тон в зоната на IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в точка 1 от приложение VI.
2. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на риба меч (Xiphias gladius) или бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в точка 2 от приложение VI.
3. Държавите-членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов, посочен в параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите-членки гарантират, че корабите за прехвърляне са записани в регистъра на плавателните съдове на IOTC или в регистъра на плавателните съдове на други регионални организации за риболов на риба тон. Не могат да бъдат прехвърляни кораби, включени в списъка на извършващи незаконни, недокладвани и нерегулирани риболовни дейности (ННН кораби) на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, предадени на IOTC, държавите-членки могат единствено да увеличават риболовния капацитет над таваните по параграфи 1 и 2 в рамките на границите, определени във тези планове.
Член 24
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae във всяка риболовна зона.
2. Видовете по параграф 1 се освобождават незабавно, доколкото е възможно в неувредено състояние.
Раздел 4
Зона на Конвенцията SPRFMO
Член 25
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото ниво на брутен тонаж на кораби, плаващи под тяхното знаме и извършващи риболов на пелагични запаси през 2011 г., до нивата на общо 78 610 брутен тонаж в тази зона, така че да се осигури устойчиво използване на пелагичните рибни ресурси в южната част на Тихия океан.
Член 26
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите-членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., както е посочено в член 25, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Държавите-членки уведомяват всеки месец Комисията за имената и характеристиките, включително брутен тонаж, на своите кораби, които извършват риболов, посочен в този член.
3. За целите на наблюдението на риболовните дейности, посочени в настоящия член, държавите-членки изпращат на Комисията, с цел препращане до временния секретариат на SPRFMO, данните от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и, когато има такива, данните за престои в пристанища най-късно до петнадесето число на следващия месец.
Член 27
Дънни риболовни дейности
Държавите-членки по член 25 ограничават дънното риболовно усилие или улова в зоната на Конвенцията SPRFMO до средните годишни стойности за периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г. по отношение на броя на риболовните кораби и другите параметри, които отразяват нивото на улов, риболовното усилие и риболовния капацитет, и само до онези части от зоната на Конвенцията SPRFMO, в които през предходния риболовен сезон са били извършвани дънни риболовни дейности.
Раздел 5
Зона на Конвенцията IATTC
Член 28
Риболовна дейност с мрежи гъргър
1. Риболовът на жълтопер тунец (Thunnus albacares), дебел тон (Thunnus obesus) и ивичест тунец (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява:
а)
или от 29 юли до 28 септември 2011 г., или от 18 ноември 2011 г. до 18 януари 2012 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
дължина 150° з.д.,
-
ширина 40° с. ш.,
-
ширина 40° ю.ш.
б)
от 29 септември до 29 октомври 2011 г. в зоната, определена от следните граници:
-
дължина 96° з.д.,
-
дължина 110° з.д.,
-
ширина 4° с. ш.,
-
ширина 3° ю. ш.
2. Заинтересованите държави-членки уведомяват Комисията относно избрания период на забрана, посочен в параграф 1, буква а), преди 1 април 2011 г. Всички кораби на заинтересованите държави-членки, оборудвани с мрежи гъргър, преустановяват риболова с мрежи гъргър в зоните, определени в параграф 1, по време на избрания период.
3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи риболов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на суша целия улов на жълтопер тунец, дебел тон и ивичест тунец с изключение на рибата, която се счита негодна за консумация от човека по причини, различни от размера. Единственото изключение е последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място, за да се побере цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
Раздел 6
Зона на Конвенцията SEAFO
Член 29
Мерки за опазване на дълбоководните акули
Забранява се целевият риболов в зоната на Конвенцията SEAFO на следните дълбоководни акули:
-
скатови (Rajidae),
-
бодлива черноморска акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi,
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis,
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
както и дълбоководните акули от разред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на Конвенцията WCPFC
Член 30
Ограничения на риболовното усилие за дебел тон, жълтопер тунец, ивичест тунец и южнотихоокеански бял тон
Държавите-членки гарантират, че общото риболовно усилие за дебел тон (Thunnus obesus), жълтопер тунец (Thunnus albacares), ивичест тунец (Katsuwonus pelamis) и южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC се ограничава до риболовното усилие, предвидено в споразуменията за партньорство в областта на рибарството между Съюза и крайбрежните държави в региона.
Член 31
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба (УСР)
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20o с.ш. и 20o ю.ш., риболовните дейности на кораби, оборудвани с мрежи гъргър, които използват УСР, се забраняват между 00,00 ч. на 1 юли 2011 г. и 24,00 ч. на 30 септември 2011 г. През този период оборудвани с мрежи гъргър кораби може да извършват риболовни дейности в тази част от зоната на конвенцията WCPFC само ако на борда им има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабите:
а)
не използват или обслужват УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършват риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на суша или трансбордират цялото уловено количество дебел тон, жълтопер тунец и ивичест тунец.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
а)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място, за да побере цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 32
Зони, закрити за риболовна дейност с мрежи гъргър
Риболовът с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, на дебел тон и на жълтопер тунец, се забранява в следните зони в открити води:
а)
международните води, разположени между границите на изключителните икономически зони (ИИЗ) на Индонезия, Палау, Микронезия и Папуа-Нова Гвинея;
б)
международните води, разположени между границите на ИИЗ на Микронезия, Маршаловите острови, Науру, Кирибати, Тувалу, Фиджи, Соломоновите острови и Папуа-Нова Гвинея.
Член 33
Ограничения за броя на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч
Максималният брой на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посоченият в приложение VII.
Раздел 8
Берингово Море
Член 34
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболова на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ВЪВ ВОДИ НА ЕС
Член 35
ОДУ
На риболовните кораби, плаващи под знамето на Норвегия, и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на ЕС в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия дял и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 36
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във води на ЕС, е определен в приложение VIII.
2. Екземпляри от рибни запаси, за които има установен ОДУ, не се задържат на борда, нито се разтоварват на суша, освен ако уловът не е извършен от кораби на трета държава, които имат квота и тази квота не е изчерпана.
Член 37
Забранени видове
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на суша следните видове:
а)
слънцелюбива акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води на ЕС;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във всички води на ЕС;
в)
обикновен скат (Dipturus batis) във всички води на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във води на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES; и
д)
риба китара (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Видовете по параграф 1 се освобождават незабавно, доколкото е възможно в неувредено състояние.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 38
Изменение на Регламент (ЕО) № 754/2009
Член 1, буква з) от Регламент (ЕО) № 754/2009 се заличава.
Член 39
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2011 г.
Член 38 се прилага от 1 февруари 2011 г.
Когато възможностите за риболов за зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за срокове, започващи преди 1 януари 2011 г., членове 20, 21 и 22 и приложения IД и V се прилагат, считано от началото на съответните срокове на прилагане на тези възможности за риболов.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 18 януари 2011 година.
A TANÁCS 57/2011/EU RENDELETE
(2011. január 18.)
egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A Szerződés 43. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogad el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.
(2)
A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (1) úgy rendelkezik, hogy a vizekhez és az erőforrásokhoz való hozzáférést, és a halászati tevékenységek fenntartható folytatását szabályozó intézkedések meghatározását a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, és különösen a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által készített jelentés figyelembevételével kell végezni.
(3)
A Tanács feladata, hogy halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként elfogadja a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozó intézkedéseket, adott esetben ideértve a szóban forgó tevékenységekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételek meghatározását is. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára viszonylag stabil halászati tevékenység legyen biztosítható valamennyi állomány, illetve halászat tekintetében, és kellően figyelembe lehessen venni a közös halászati politikának a 2371/2002/EK rendeletben meghatározott célkitűzéseit.
(4)
Amennyiben egy teljes kifogható mennyiséget (TAC) csak egyetlen tagállamnak osztanak ki, a Szerződés 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban indokolt felhatalmazni az érintett tagállamot az említett teljes kifogható mennyiség szintjének meghatározására. Rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a teljes kifogható mennyiség szintjének meghatározásakor az érintett tagállam teljes mértékben a közös halászati politika alapelveinek és szabályainak megfelelően járjon el, és biztosítsa, hogy a kérdéses állományt olyan mértékben merítse ki, amely 2015-től a lehető legnagyobb valószínűséggel a legnagyobb fenntartható hozamot eredményezi, többek között a vonatkozó adatok összegyűjtéséhez, az érintett állomány értékeléséhez és az annak tekintetében a legnagyobb fenntartható hozamot biztosító mennyiségek meghatározásához szükséges intézkedések meghozatalával.
(5)
A teljes kifogható mennyiségeket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell megállapítani, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekelt felekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottság és az érintett regionális tanácsadó bizottságok ülésein elhangzottakra.
(6)
A többéves terv hatálya alá tartozó állományok esetében a teljes kifogható mennyiségeket a vonatkozó tervben szereplő szabályokkal összhangban kell meghatározni. Következésképpen a Vizcayai-öbölben, a La Manche csatorna nyugati részén és az Északi-tengerben élő szürke tőkehal, norvég homár és közönséges nyelvhal, az Északi-tengerben élő sima lepényhal, a Skóciától nyugatra fekvő területeken élő hering, valamint a Kattegatban, az Északi-tengerben, a Skagerrakban, a La Manche csatorna keleti részén, a Skóciától nyugatra fekvő területeken és az Ír-tengerben élő közönséges tőkehal állományai tekintetében a teljes kifogható mennyiségeket az északi szürketőkehal-állomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló, 2004. április 21-i 811/2004/EK tanácsi rendeletben (2), a Kantábriai-tenger és az Ibériai-félsziget nyugati részének déli szürketőkehal- és norvéghomár-állományának helyreállítását célzó intézkedésekről szóló, 2005. december 20-i 2166/2005/EK tanácsi rendeletben (3), a Biscay-öböl nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2006. február 23-i 388/2006/EK tanácsi rendeletben (4), a La Manche csatorna nyugati része nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. május 7-i 509/2007/EK tanácsi rendeletben (5), az Északi-tengerben élő sima lepényhal és közönséges nyelvhal halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. június 11-i 676/2007/EK tanácsi rendeletben (6), a Skóciától nyugatra fekvő területen élő heringállományra és az állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1300/2008/EK tanácsi rendeletben (7), a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendeletben (8), illetve a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló, 2009. április 6-i 302/2009/EK tanácsi rendeletben (9) megállapított szabályokkal összhangban kell meghatározni.
(7)
A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet (10) 2. cikkével összhangban meg kell határozni a fenti cikkben említett különböző intézkedések hatálya alá tartozó állományokat.
(8)
Bizonyos fajok, mint például egyes cápafajok esetében még a korlátozott halászati tevékenység is komoly kockázatot jelenthet védelmük szempontjából. Következésképpen az ilyen fajokra vonatkozó halászati lehetőségeket a halászatukra vonatkozó általános tilalom bevezetése révén teljes mértékben korlátozni kell.
(9)
A norvég homár fogása más fajokkal együtt, vegyes tengerfenéki halászat keretében történik. Egy Írországtól keletre fekvő övezetben, az úgynevezett Porcupine-padon, mielőbbi védelemre van szükség a norvéghomár-fogások lehetőség szerint minél nagyobb mértékű csökkentése érdekében. Ennélfogva indokolt ezen a területen a halászati lehetőségeket kizárólag azoknak a mélytengeri fajoknak a fogására korlátozni, amelyekkel együtt nem fognak norvég homárt.
(10)
Tekintettel az ICES VI, VII és VIII alterületen a disznófejű hal halászatával kapcsolatos legutóbbi fejleményekre, valamint az állomány fenntartható kezelésének biztosítása érdekében, a disznófejűhal-állományra fogási korlátozásokat kell előírni.
(11)
A 2166/2005/EK rendelet 8. cikkével, az 509/2007/EK rendelet 5. cikkével, a 676/2007/EK rendelet 9. cikkével, az 1342/2008/EK rendelet 11. és 12. cikkével, valamint a 302/2009/EK rendelet 5. és 9. cikkével összhangban meg kell határozni a 2011. évre vonatkozó halászati erőkifejtés felső határait, figyelembe véve az egyes hajócsoportoknak az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszerből történő kizárásáról szóló, 2009. július 27-i 754/2009/EK tanácsi rendeletet (11) is.
(12)
A 754/2009/EK rendelet alapján egy francia hajócsoportot kizártak az 1342/2008/EK rendelet 11. cikkében előírt halászati erőkifejtési rendszer alkalmazásából. A Franciaország által 2010-ben nyújtott tájékoztatás alapján a szóban forgó hajócsoportnak az erőkifejtési rendszerből való kizárása már nem jár az adminisztratív terhek csökkenésével. Emiatt a kizárás egyik feltétele már nem teljesül. Ennek megfelelően a szóban forgó francia hajócsoportot újra fel kell venni a fentebb említett halászati erőkifejtési rendszerbe. Mivel a 2010. január 14-i 53/2010/EU rendelet (12) IIA. mellékletében megállapított halászati gazdálkodási időszak 2011. január 31-én véget ér, ezt az újbóli felvételt 2011. február 1-jétől kell alkalmazni.
(13)
Az ICES szakvéleményét követve fenn kell tartani és felül kell vizsgálni a homoki angolnára vonatkozó gazdálkodási rendszert az ICES IIa és IIIa övezet, valamint az ICES IV alterület uniós vizein.
(14)
Figyelembe véve az ICES által kibocsátott legutóbbi tudományos szakvéleményt és összhangban az északkelet-atlanti halászatról szóló egyezmény (NEAFC) keretében létrejött nemzetközi kötelezettségvállalásokkal, egyes mélytengeri fajok esetében korlátozni kell a halászati erőkifejtést.
(15)
A Norvégiával (13), a Feröer szigetekkel (14) és Grönlanddal (15) fennálló halászati kapcsolatokra vonatkozó megállapodásokban, illetve jegyzőkönyvekben előírt eljárásokkal összhangban az Unió konzultációkat tartott a halászati jogokról az említett partnerekkel. A Feröer szigetekkel folytatott konzultációk még nem zárultak le: várhatóan 2011 elején kötik meg a 2011-re vonatkozó megállapodásokat. Az uniós halászati tevékenységek megszakításának elkerülése érdekében, és egyúttal kellő rugalmasságot biztosítva a szóban forgó megállapodások 2011 elején történő megkötéséhez, az Uniónak célszerű átmeneti jelleggel meghatároznia a Feröer szigetekkel való megállapodás hatálya alá tartozó állományokra vonatkozó halászati lehetőségeket.
(16)
Az Unió számos halászati szervezet szerződő fele, más szervezetekben pedig együttműködő nem szerződő félként vesz részt. Ezen túlmenően a 2003. évi csatlakozási okmány értelmében a Lengyel Köztársaság által korábban megkötött halászati megállapodások - így a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és gazdálkodásról szóló egyezmény - igazgatását Lengyelországnak az Európai Unióhoz történő csatlakozását követően az Unió látja el. Ezek a halászati szervezetek 2011-re néhány intézkedés bevezetését, többek között az uniós hajók halászati lehetőségeinek meghatározását javasolták. Ezeket a halászati lehetőségeket az uniós jogban végre kell hajtani.
(17)
2010-es éves ülésén az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság (IATTC) nem jutott konszenzusra a sárgaúszójú tonhalra, a nagyszemű tonhalra és a csíkoshasú tonhalra vonatkozó védelmi intézkedések elfogadásával kapcsolatban. Mindazonáltal a szerződő felek többsége - az Uniót is beleértve - úgy vélekedett, hogy a három említett állományt érintő halászati lehetőségeket az állományok fenntartható kezelése érdekében szabályozni kell. Ezért helyénvaló, hogy az Unió ilyen célú intézkedéseket fogadjon el.
(18)
Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) 2010. évi éves ülésén elfogadták az ICCAT szerződéses feleinél a halászati lehetőségek részleges vagy túlzott kihasználását mutató táblázatokat. Ezzel összefüggésben az ICCAT határozatot fogadott el, amelyben megállapította, hogy az Unió 2009 folyamán csak részlegesen használta ki a részére az északi és a déli kardhal, a nagyszemű tonhal és az északi germon tekintetében rendelkezésre álló kvótát. Az ICCAT által megállapított uniós kvóták kiigazításának tiszteletben tartása érdekében a kvóták részleges kihasználása eredményeként keletkező halászati lehetőségeket minden egyes tagállamnak a részleges kihasználáshoz való saját hozzájárulását alapul véve kell elosztani, az e rendeletben a teljes kifogható mennyiségek éves elosztására meghatározott elosztási kulcs módosítása nélkül. Ugyanezen az ülésen módosították a kékúszójú tonhalra vonatkozó helyreállítási tervet is. Az ICCAT továbbá ajánlásokat fogadott el a nagy szemű rókacápák, a pörölycápák és a fehérorrú cápák védelmére vonatkozóan. A halállományok védelmének előmozdítása érdekében az említett intézkedéseket az uniós jogban végre kell hajtani.
(19)
2010-es éves ülésén az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) felülvizsgálta azon flották teljes kapacitását, amelyek 2006-2008-ban trópusi tonhalfélékre, illetve 2007-2008-ban kardhalra és germonra halásztak. Az IOTC ezenkívül jóváhagyta a flottafejlesztési tervek végrehajtását, valamint a hatáskörébe tartozó területen folytatott halászat során kifogott rókacápák (Alopiidae család) védelmére vonatkozó határozatot.
(20)
A Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) létrehozására irányuló, 2007 májusában megtartott harmadik nemzetközi találkozó során a résztvevők ideiglenes intézkedéseket, köztük halászati lehetőségeket fogadtak el a Csendes-óceán déli részén a nyílt tengeren és a tengerfenéken folytatott halászati tevékenységek ezen regionális halászati gazdálkodási szervezet létrehozásáig történő szabályozására. Ezek az intézkedések felülvizsgálatra kerültek az SPRFMO létrehozására irányuló 8. nemzetközi konzultáción (2009. november), és várhatóan ismét felülvizsgálatra fognak kerülni a közeljövőben az SPRFMO-bizottságot előkészítő 2. konferencián (2011. január). A résztvevők által elért megállapodásnak megfelelően ezen ideiglenes intézkedések önkéntes jellegűek, és a nemzetközi jog értelmében jogilag nem kötelező erejűek. Az Egyesült Nemzetek halállományokról szóló megállapodásában foglalt vonatkozó rendelkezések fényében mindazonáltal célszerű ezeket az intézkedéseket az uniós jogban végrehajtani.
(21)
A Délkelet-atlanti Halászati Szervezet (SEAFO) 2010-es éves ülésén fogási korlátozásokat fogadott el a SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen előforduló négy halállományra. Ezeket a fogási korlátozásokat végre kell hajtani az uniós jogban.
(22)
A Szerződés 291. cikkével összhangban az egyes rövid élettartamú állományokra vonatkozó fogási korlátozások meghatározásához szükséges intézkedéseket azok sürgősségére való tekintettel a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (16) alapján kell elfogadni.
(23)
Az Unió számára halászati lehetőségeket létrehozó vagy korlátozó bizonyos nemzetközi intézkedéseket az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet fogadja el az év végén, és azok e rendelet hatálybalépése előtt alkalmazandóvá válnak. Ennélfogva szükséges, hogy az említett intézkedéseket az uniós jogban végrehajtó rendelkezések visszaható hatállyal kerüljenek alkalmazásra. Különösen, mivel a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó egyes halászati lehetőségeket a 2010. december 1-jétől kezdődő időszakra határozták meg, e rendelet megfelelő rendelkezéseit ettől az időponttól kell alkalmazni. A visszaható hatályú alkalmazás nem sértené a jogos elvárások elvét, mivel a CCAMLR-tagoknak tilos engedély nélkül halászniuk az egyezmény hatálya alá tartozó területen.
(24)
Az ebben a rendeletben meghatározott halászati lehetőségek igénybevétele a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (17) és különösen annak 33. és 34. - a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok bejelentéséről szóló - cikkének hatálya alá tartozik. Ezért szükséges meghatározni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottságnak teljesítendő adatszolgáltatás során kell használniuk.
(25)
A halászati tevékenységek megszakításának elkerülése és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni, a halászati erőkifejtés korlátozásaira vonatkozó rendelkezések kivételével, amelyeket 2011. február 1-jétől kell alkalmazni, valamint egyes régiókra vonatkozó konkrét rendelkezések kivételével, amelyek tekintetében a (23) preambulumbekezdés szerint egyedi alkalmazási időpontot kell megállapítani. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie.
(26)
A halászati lehetőségeket az alkalmazandó uniós joggal teljesen összhangban kell felhasználni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
(1) Ez a rendelet a következő halászati lehetőségeket határozza meg:
a)
a 2011. évre vonatkozóan bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó fogási korlátozások;
b)
a 2011. február 1-jétől2012. január 31-ig tartó időszakra vonatkozóan bizonyos erőkifejtési korlátozások;
c)
a 20., 21. és 22. cikkben, valamint az IE. és az V. mellékletben meghatározott időszakokra vonatkozóan az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezményi (CCAMLR) területen élő bizonyos állományokra vonatkozó halászati lehetőségek; és
d)
a 28. cikkben meghatározott időszakokra vonatkozóan az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság létrehozásáról szóló egyezményi (IATTC) területen élő bizonyos állományokra vonatkozó halászati lehetőségek.
(2) E rendelet egyes halállományok, illetve halállomány-csoportok tekintetében ideiglenes halászati lehetőségeket is meghatároz, amelyek a Feröer szigetekkel folytatott kétoldalú halászati konzultációk tárgyát képezik. A végleges halászati lehetőségeket a Tanács határozza meg a Bizottság javaslata alapján.
(3) Egyes, az I. mellékletben megállapított halászati lehetőségek nem kerülnek kiosztásra, és ezeket a tagállamok a végleges halászati lehetőségeknek a (2) bekezdéssel összhangban való megállapításáig nem használhatják fel. E halászati lehetőségek magukban foglalják a makrélára vonatkozó további halászati lehetőségeket, amelyek a 2010-ben ki nem fogott kvótából származnak.
2. cikk
Hatály
Eltérő rendelkezés hiányában ezt a rendeletet kell alkalmazni:
a)
az uniós hajókra, és
b)
az uniós vizeken tartózkodó harmadik országbeli hajókra.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „uniós hajó”: valamely tagállam lobogója alatt közlekedő és az Unióban lajstromozott halászhajó;
b) „harmadik országbeli hajó”: harmadik országok lobogója alatt közlekedő és harmadik országokban lajstromozott halászhajó;
c) „uniós vizek”: a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek a Szerződés II. mellékletében említett területekkel szomszédos vizek kivételével;
d) „teljes kifogható mennyiség” (TAC): az egyes állományokból évente kifogható és kirakodható mennyiség;
e) „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az Unió, valamely tagállam vagy valamely harmadik ország részére kiosztott hányada;
f) „nemzetközi vizek”: az egyes államok felségterületén vagy joghatóságán kívüli vizek;
g) „szembőség”: az 517/2008/EK rendelettel (18) összhangban megállapított szembőség;
h) „uniós halászhajóflotta-nyilvántartás”: a 2371/2002/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság által létrehozott nyilvántartás;
i) „halászati napló”: az 1224/2009/EK rendelet 14. cikkében említett napló.
4. cikk
Halászati övezetek
E rendelet alkalmazásában:
a) „ICES-övezetek” (ICES, Nemzetközi Tengerkutatási Tanács): a 218/2009/EK rendelet (19) meghatározása szerinti övezetek;
b) „Skagerrak”: a nyugaton a Hanstholm világítótoronytól a Lindesnes világítótoronyig, délen a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig húzódó vonallal határolt terület;
c) „Kattegat”: északon a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig, és délen Hasenøretől Gnibens Spidsig, Korshage-től Spodsbjergig és Gilbjerg Hovedtől Kullenig húzódó vonallal határolt terület;
d) „VII övezet (Porcupine-pad - 16. egység)”: a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt terület:
é. sz. 53° 30′, ny. h. 15° 00′,
é. sz. 53° 30′, ny. h. 11° 00′,
é. sz. 51° 30′, ny. h. 11° 00′,
é. sz. 51° 30′, ny. h. 13° 00′,
é. sz. 51° 00′, ny. h. 13° 00′,
é. sz. 51° 00′, ny. h. 15° 00′,
é. sz. 53° 30′, ny. h. 15° 00′;
e) „Cádizi-öböl”: az ICES IXa körzetnek a nyugati hosszúság 7° 23′ 48′′-től keletre eső területe;
f) „CECAF-övezetek” (CECAF, Kelet-közép-atlanti-óceán, azaz a FAO 34. fő halászati övezete): a 216/2009/EK rendelet (20) fogalommeghatározása szerinti övezetek;
g) „NAFO-övezetek” (NAFO, Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet): a 217/2009/EK rendelet (21) fogalommeghatározása szerinti övezetek;
h) „SEAFO egyezményi terület” (SEAFO, Délkelet-atlanti Halászati Szervezet): az Atlanti-óceán délkeleti körzetében található halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezmény (22) fogalommeghatározása szerinti terület;
i) „ICCAT egyezményi terület” (ICCAT, az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság): az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény (23) fogalommeghatározása szerinti terület;
j) „CCAMLR egyezményi terület” (CCAMLR, az Antarktisz tengeri élővilágának védelméről szóló egyezmény): a 601/2004/EK rendelet (24) fogalommeghatározása szerinti terület;
k) „IATTC egyezményi terület” (IATTC, az Amerika-közi trópusi tonhalbizottság): az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerika-közi Trópusi Tonhalbizottság megerősítéséről szóló egyezmény (25) fogalommeghatározása szerinti terület;
l) „IOTC-terület” (IOTC, Indiai-óceáni Tonhalbizottság): a Közösségnek az Indiai-óceáni Tonhal Bizottság létrehozásáról szóló megállapodás (26) fogalommeghatározása szerinti terület;
m) „SPRFMO egyezményi terület” (SPRFMO, Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet): az é. sz. 10°-tól délre, a CCAMRL-egyezmény hatálya alá tartozó területtől északra, az Indiai-óceán déli részére vonatkozó halászati megállapodás (27) fogalommeghatározása szerinti, a SIOFA-egyezmény hatálya alá tartozó területektől keletre, valamint a dél-amerikai államok halászati joghatóságától nyugatra eső nyílt tengeri terület;
n) „WCPFC egyezményi terület” (WCPFC, a Csendes-óceán nyugati és középső körzetében folytatott halászati bizottság): a Csendes-óceán nyugati és középső körzetében található hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló egyezmény (28) fogalommeghatározása szerinti terület;
o) „a Bering-tenger nyílt tengeri része”: a Bering-tenger nyílt tengeri területe, amely kívül esik a Bering-tenger partján fekvő államok parti tengerei szélességének méréséhez használt alapvonalaktól számított 200 tengeri mérföldes sávon.
II. CÍM
AZ UNIÓS HAJÓK HALÁSZATI LEHETŐSÉGEI
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
5. cikk
Teljes kifogható mennyiségek és elosztásuk
(1) Az uniós vizeken vagy az egyes nem uniós vizeken tartózkodó uniós hajókra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását és - adott esetben - a teljes kifogható mennyiségekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételeket az I. melléklet határozza meg.
(2) Az uniós hajók számára engedélyezett a halászat a Feröer szigetek, Grönland, Izland és Norvégia halászati joghatósága alá tartozó vizeken, valamint a Jan Mayen körüli halászati övezetben az I. mellékletben megállapított teljes kifogható mennyiségek keretein belül, az e rendelet 15. cikkében és III. mellékletében, valamint az 1006/2008/EK rendeletben (29) és annak végrehajtási rendelkezéseiben meghatározott feltételekre is figyelemmel.
(3) A kapelán tekintetében az ICES V és XIV alterület grönlandi vizein az Unió rendelkezésére álló teljes kifogható mennyiségeket a Bizottság határozza meg a teljes kifogható mennyiség, valamint az Unió számára Grönland által elosztott kifogható mennyiség alapján, az egyrészről az Európai Közösség és másrészről Dánia Kormánya és Grönland Helyi Kormánya között létrejött megállapodással és annak jegyzőkönyvével összhangban.
(4) A 2011 első felében összegyűjtött tudományos adatok alapján a Bizottság - a 2371/2002/EK rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően - felülvizsgálhatja a következő állományok vonatkozásában az I. mellékletben meghatározott teljes kifogható mennyiségeket:
a)
az ICES IIa és IIIa körzet és az ICES IV alterület uniós vizeiben élő homokiangolna-állomány tekintetében az e rendelet IID. mellékletének megfelelően;
b)
az ICES IIa és IIIa körzet és az ICES IV alterület uniós vizeiben élő norvégtőkehal-állomány, valamint az ICES IIa körzet és az ICES IV alterület uniós vizeiben élő sprattállomány.
6. cikk
Bizonyos teljes kifogható mennyiségekre vonatkozó különös rendelkezések
(1) Az IA. mellékletben szereplő, az e cikkre történő hivatkozással ellátott lábjegyzettel jelölt egyes teljes kifogható mennyiségeket az érintett tagállam határozza meg az általa összegyűjtött és kiértékelt adatok alapján, olyan szinten, amely:
a)
összhangban van a közös halászati politikára vonatkozó elvekkel és szabályokkal, különösen az állományok fenntartható kiaknázásának elvével, valamint
b)
a lehető legnagyobb valószínűséggel az állománynak a legnagyobb fenntartható hozammal összhangban lévő kiaknázását eredményezi 2015-től.
(2) Az érintett tagállam 2011. február 28-ig tájékoztatja a Bizottságot az (1) bekezdésnek megfelelően elfogadott szintről, valamint azokról az intézkedésekről, amelyeket a szóban forgó rendelkezésnek való megfelelés érdekében szándékozik tenni. Ezen információra tekintettel és amennyiben a 2371/2002/EK rendelet 7. cikkében megállapított feltételek teljesülnek, a Bizottság sürgősségi intézkedésekről határozhat.
7. cikk
A teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajókat érintő további kvótakiosztás
(1) Az IA. mellékletben felsorolt és az e cikkre történő kereszthivatkozással ellátott lábjegyzettel jelölt bizonyos állományok tekintetében a tagállamok - az e cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételek mellett - a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára további kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta százalékában, az IA. mellékletben meghatározott határértékeken belül.
(2) A tagállamok kizárólag az alábbi feltételeknek megfelelően biztosíthatnak további kvótakiosztást a hajók számára:
a)
a hajón érzékelőrendszerrel összekapcsolt, zárt láncú televíziós kamerák (CCTV) működnek, amelyek minden halászati műveletet és a hajó fedélzetén végzett minden feldolgozási tevékenységet rögzítenek;
b)
a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő egyes hajók számára kiosztott további kvóta mennyisége nem haladhatja meg az adott hajótípus esetében valószínűsíthető visszadobások 75 %-át, és hajónak kiosztott kvótát minden esetben legfeljebb 30 %-al növelheti;
c)
az adott hajó által a releváns állományból kifogott teljes mennyiség beleszámít a számára kiosztott kvótába.
(3) Amennyiben egy tagállam azt észleli, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajó nem teljesíti az e cikk (2) bekezdésében előírt feltételeket, a tagállam azonnal visszavonja az érintett hajó számára biztosított további kvótakiosztást, és a 2011-es év hátralévő részére kizárja a hajót a szóban forgó próbákban való részvételből.
(4) Az a tagállam, amely alkalmazni kívánja az (1), (2) és (3) bekezdést - bármilyen további kiosztást megelőzően -, eljuttatja a Bizottsághoz az alábbi információkat:
-
a próbában részt vevő hajók jegyzéke és a fedélzeten felállított elektronikus távellenőrzési berendezés jellemzői,
-
a szóban forgó hajók által használt eszközök kapacitása, típusa és jellemzői,
-
feltételezhető visszadobási arányok e hajótípusok esetében, valamint
-
a vonatkozó TAC alapján az adott hajók által az állományból 2010-ben kifogott mennyiség.
8. cikk
Tilalom hatálya alá tartozó fajok
(1) Az uniós halászhajók számára tilos a következő fajok halászata, fedélzeten tárolása, átrakása és kirakodása:
a)
óriáscápa (Cetorhinus maximus) és fehér cápa (Carcharodon carcharias) az uniós és a nem uniós vizek mindegyikén;
b)
angyalrája (Squatina squatina) az uniós vizek mindegyikén;
c)
közönséges rája (Dipturus batis) az ICES IIa körzet, valamint az ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein;
d)
cifra rája (Raja undulata) és fehér rája (Rostroraja alba) az ICES VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein;
e)
heringcápa (Lamna nasus) a nemzetközi vizeken, valamint
f)
fűrészes rájafélék (Rhinobatidae) az I, a II, a III, a IV, az V, a VI, a VII, a VIII, a IX, a X és a XII alterület uniós vizein.
(2) Az (1) bekezdésben említett fajok egyedeit - amennyire lehetséges - sértetlen állapotban haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.
9. cikk
A kiosztásra vonatkozó különös rendelkezések
(1) A halászati lehetőségeknek az e rendeletben előírt, tagállamok közötti kiosztása nem érinti a következőket:
a)
a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék;
b)
az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján, vagy az 1006/2008/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdése alapján végrehajtott újraelosztások;
c)
a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások;
d)
a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek;
e)
az 1224/2009/EK rendelet 37., 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.
(2) Az e rendelet I. mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó.
10. cikk
A halászati erőkifejtés korlátozásai
A halászati erőkifejtési korlátozásokat 2011. február 1-jétől2012. január 31-ig a következők szerint kell alkalmazni:
a)
a IIA. mellékletet a Kattegat, a Skagerrak területén, és az ICES IIIa körzetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli részén, az ICES IV alterületen, az ICES VIa, VIIa és VIId körzetben, valamint az ICES IIa és Vb körzet uniós vizeiben előforduló egyes állományokkal való gazdálkodásra kell alkalmazni;
b)
a IIB. mellékletet az ICES VIIIc és IXa körzetben - a Cádizi-öböl kivételével - előforduló szürke tőkehal és norvég homár állományainak helyreállítására kell alkalmazni;
c)
a IIC. mellékletet az ICES VIIe körzetben előforduló nyelvhalállományokkal való gazdálkodásra kell alkalmazni;
11. cikk
A mélytengeri halászatra vonatkozó fogási és erőkifejtési korlátozások
(1) A grönlandi laposhalra a 2347/2002/EK rendelet (30) 3. cikkét kell alkalmazni. A grönlandi laposhal fogására, fedélzeten tárolására, átrakására és kirakodására az adott cikkben említett feltételek vonatkoznak.
(2) A tagállamok biztosítják, hogy 2011-ben a kikötőn kívül töltött kilowattnapban mért halászati erőkifejtés szintjei a mélytengeri halászati engedéllyel rendelkező hajók esetében ne haladják meg az érintett tagállam hajói által 2003-ban olyan utak során végzett átlagos éves halászati erőkifejtés 65 %-át, amikor a hajók mélytengeri halászati engedéllyel rendelkeztek, vagy a 2347/2002/EK rendelet 3. cikkében említett mélytengeri fajokat fogtak ki. Ezt a bekezdést kizárólag azokra a halászati utakra kell alkalmazni, amelyek során 100 kg-ot meghaladó tömegű, aranylazactól eltérő mélytengeri fajhoz tartozó zsákmányt fogtak ki.
12. cikk
A fogások és járulékos fogások kirakodásának feltételei
A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halak csak akkor tárolhatók a fedélzeten, illetve csak akkor rakodhatók ki, ha:
a)
a fogásokat kvótával rendelkező tagállam hajói ejtették, és ez a kvóta még nincs kimerítve, vagy
b)
a fogások olyan uniós kvótából való részesedésnek felelnek meg, amelyet nem osztottak el kvótaként a tagállamok között, és a szóban forgó uniós kvóta még nincs kimerítve.
13. cikk
Korlátozások egyes halászati lehetőségek kiaknázásával kapcsolatban
(1) Az ICES VII alterületen vagy annak megfelelő körzeteiben előforduló norvég menyhal, közönséges tőkehal, szárnyas rombuszhal, ördöghalfélék, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal, szürke tőkehal, kék menyhal, norvég homár, sima lepényhal, sávos tőkehal, fekete tőkehal, valódirája-félék, közönséges nyelvhal és tüskéscápa tekintetében az I. mellékletben megállapított halászati lehetőségeket az említett fajok 2011. május 1-jétőljúlius 31-ig tartó időszak alatti halászatára, illetve fedélzeten tárolására vonatkozó tilalom korlátozza a Porcupine-pad térségében. Az I. melléklet vonatkozó bejegyzéseinek azonosítása az erre a cikkre történő hivatkozással történik.
(2) E cikk alkalmazásában a Porcupine-pad a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt terület:
Pont
Földrajzi szélesség
Földrajzi hosszúság
1
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 19′
2
é. sz. 52° 40′
ny. h. 12° 30′
3
é. sz. 52° 47′
ny. h. 12° 39,600′
4
é. sz. 52° 47′
ny. h. 12° 56′
5
é. sz. 52° 13,5′
ny. h. 13° 53,830′
6
é. sz. 51° 22′
ny. h. 14° 24′
7
é. sz. 51° 22′
ny. h. 14° 03′
8
é. sz. 52° 10′
ny. h. 13° 25′
9
é. sz. 52° 32′
ny. h. 13° 07,500′
10
é. sz. 52° 43′
ny. h. 12° 55′
11
é. sz. 52° 43′
ny. h. 12° 43′
12
é. sz. 52° 38,800′
ny. h. 12° 37′
13
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 23′
14
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 19′
(3) E cikk (1) bekezdésétől eltérve, a Porcupine-padon keresztül zajló, az (1) bekezdésben említett fajok szállítását célzó tranzitot az 1224/2009/EK rendelet 50. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésével összhangban lehetővé kell tenni.
14. cikk
Adattovábbítás
Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottságnak megküldik a fogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet I. mellékletében meghatározott állománykódokat használják.
II. FEJEZET
Harmadik országok vizeire vonatkozó halászati engedély
15. cikk
Halászati engedélyek
(1) A harmadik országok vizein halászó uniós hajók rendelkezésére álló halászati engedélyek maximális számát a III. melléklet határozza meg.
(2) Amennyiben a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján valamelyik tagállam a III. mellékletben meghatározott halászterületek vonatkozásában átadja kvótáját egy másik tagállamnak (kvótacsere), átadáskor a halászati engedélyeket megfelelő módon szintén át kell adni, és erről értesíteni kell a Bizottságot. Az egyes halászterületek vonatkozásában rendelkezésre álló halászati engedélyeknek a III. mellékletben meghatározott teljes számát azonban nem lehet meghaladni.
III. FEJEZET
Halászati lehetőségek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek vizein
1. Szakasz
ICCAT egyezményi terület
16. cikk
A kékúszójú tonhalra irányuló halászati és tenyésztési, illetve hizlalási kapacitás korlátozása
(1) Az Atlanti-óceán keleti részén a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek aktív halászatára jogosult, csalival és pergetett horogsorral halászó uniós hajók számát a IV. melléklet 1. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(2) A Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek aktív halászatára jogosult, part menti kisüzemi halászatot folytató uniós hajók számát a IV. melléklet 2. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(3) Az Adriai-tengeren a kékúszójú tonhal 8 kg/75 cm és 30 kg/115 cm közötti méretű egyedeinek aktív halászatára jogosult uniós hajók számát a IV. melléklet 3. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(4) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal halászatára, fedélzeten tárolására, átrakására, szállítására vagy kirakodására jogosult halászhajók számát és bruttó tonnatartalomban mért teljes kapacitását a IV. melléklet 4. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(5) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kékúszójútonhal-halászat céljából állított csapdák számát a IV. melléklet 5. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
(6) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójútonhal-tenyésztési kapacitást, a hizlalási kapacitást és a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális számát a IV. melléklet 6. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.
17. cikk
Az ID. mellékletben kiosztott, kékúszójú tonhalra vonatkozó kvóta kiegészítő feltételei
A 302/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdésében meghatározott tilalmi időszakon kívül a 2011. április 15-tőlmájus 15-ig tartó időszakban is tilos a kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.
18. cikk
Hobbi- és sporthorgászat
A tagállamoknak az ID. mellékletben kiosztott kvótáikból külön kvótát kell előirányozniuk a kékúszójú tonhal hobbi- és sporthorgászatára.
19. cikk
Cápák
(1) Minden halászatban tilos nagyszemű rókacápát (Alopias superciliosus) - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tárolni, átrakni vagy kirakodni.
(2) Tilos a rókacápák (Alopias) fajainak célzott halászata.
(3) Az ICCAT egyezményi területen való halászatban (a Sphyrna tiburo kivételével) tilos az Alopiidae családba tartozó pörölycápákat - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tárolni, átrakni vagy kirakodni.
(4) Minden halászatban tilos fehérorrú cápát (Alopias superciliosus) - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tárolni, átrakni vagy kirakodni.
2. Szakasz
CCAMLR egyezményi terület
20. cikk
Tilalmak és fogási korlátozások
(1) Az V. melléklet A. részében meghatározott fajok célzott halászata az említett mellékletben feltüntetett övezetekben és időszakokban tilos.
(2) Az új és felderítő halászat tekintetében az V. melléklet B. részében meghatározott teljes kifogható mennyiségek és járulékos fogási korlátozások alkalmazandók az említett részben feltüntetett alterületeken.
21. cikk
Felderítő halászat
(1) A 2011-es halászati idényben kizárólag azok a tagállamok vehetnek részt a Dissostichus spp. horogsoros felderítő halászatában a FAO 88.1 és 88.2 alterületen, valamint az 58.4.1 és az 58.4.2 körzet nemzeti joghatóságon kívüli területein, amelyek tagjai a CCAMLR-bizottságnak. Amennyiben ilyen tagállam a szóban forgó halászatban kíván részt venni, a 601/2004/EK rendelet 7. és 7a. cikkének megfelelően legkésőbb 2011. július 24-éig értesíti a CCAMLR titkárságát.
(2) A teljes kifogható mennyiségeket és a járulékos fogási korlátozásokat a FAO 88.1 és 88.2 alterület, valamint az 58.4.1 és az 58.4.2 körzet vonatkozásában, és ezek mindegyikének kisléptékű kutatási egységenkénti felosztását az V. melléklet B. része határozza meg. A halászatot bármely kisléptékű kutatási egység területén berekesztik, ha a bejelentett fogás mértéke eléri a meghatározott teljes kifogható mennyiséget, és az említett kisléptékű kutatási egységet az idény hátralévő részére lezárják a halászat elől.
(3) A halászatot földrajzilag és tengermélység-tartomány szempontjából a lehető legkiterjedtebb területen kell végezni, a halászati potenciál meghatározásához szükséges információk megszerzése, valamint a fogás és halászati erőkifejtés túlzott koncentrációjának elkerülése érdekében. Azonban a FAO 88.1 és 88.2 alterületen, valamint az 58.4.1 és az 58.4.2 körzetben tilos a halászat 550 méternél kisebb mélységben.
22. cikk
Krillhalászat a 2011/2012-es halászati idényben
(1) A 2011/2012-es halászati idényben kizárólag azon tagállamok folytathatnak krillhalászatot (Euphausia superba) a CCAMLR egyezményi területen, amelyek tagjai a CCAMLR-bizottságnak. Amennyiben egy ilyen tagállam a CCAMLR egyezményi területen krillhalászatban kíván részt venni, a 601/2004/EK rendelet 5a. cikkének megfelelően legkésőbb 2011. június 1-jéig értesíti a CCAMLR titkárságát és a Bizottságot:
a)
a krillhalászatban való részvételi szándékáról az V. melléklet C. része szerinti formanyomtatványon;
b)
a halászhálók kialakításáról az V. melléklet D. része szerinti formanyomtatványon.
(2) Az e cikk (1) bekezdésében említett értesítés magában foglalja a 601/2004/EK rendelet 3. cikkében előírt információkat valamennyi olyan halászhajó tekintetében, amely számára a tagállam engedélyezi a krillhalászatban való részvételt.
(3) A CCAMLR egyezményi területen krillhalászatban részt venni szándékozó tagállam kizárólag az értesítés időpontjában a lobogója alatt közlekedő és engedéllyel rendelkező halászhajókról küld értesítést.
(4) A tagállamok jogosultak a krillhalászatban való részvételt olyan hajó számára is engedélyezni, amely nem szerepel az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság Titkárságának az e cikk (1), (2) és (3) bekezdése szerint küldött értesítésben, amennyiben egy engedéllyel rendelkező hajó alapos operatív indokok vagy vis maior következtében nem vehet részt a halászatban. Ilyen esetekben az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a CCAMLR titkárságát és a Bizottságot, és megadja az alábbiakat:
a)
a helyettesítésre szánt hajó(k) részletes adatait, beleértve a 601/2004/EK rendelet 3. cikkében előírt információkat is;
b)
a helyettesítést indokoló okok részletes leírását, valamint a vonatkozó bizonyítékokat és igazolásokat.
(5) A tagállamok a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajókról készített bármely CCAMLR-jegyzékben szereplő halászhajók számára nem engedélyezhetik a krillhalászatban való részvételt.
3. Szakasz
IOTCterület
23. cikk
Az IOTC-területen halászó hajók halászati kapacitásának korlátozása
(1) Az IOTC területén trópusi tonhalfélékre halászó uniós hajók maximális számát és azok bruttó tonnatartalomban mért megfelelő kapacitását a VI. melléklet 1. pontja határozza meg.
(2) Az IOTC területén kardhalra (Xiphias gladius) és germonra (Thunnus alalunga) halászó uniós hajók maximális számát és azok bruttó tonnatartalomban mért megfelelő kapacitását a VI. melléklet 2. pontja határozza meg.
(3) A tagállamok az (1) és (2) bekezdésben említett két halászati tevékenység egyikéhez kijelölt hajókat átcsoportosíthatják a másik halászati tevékenységhez, amennyiben bizonyítani tudják a Bizottság előtt, hogy ez a változtatás nem fokozza az érintett halállományokra irányuló halászati erőkifejtést.
(4) A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben flottájuk kapacitásbővítésére tesznek javaslatot, a flottába felveendő hajók szerepeljenek az IOTC hajólajstromában vagy más regionális tonhalhalászati szervezetek hajólajstromában. A valamely regionális halászati gazdálkodási szervezet által összeállított listán szereplő, jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók („IUU-hajók”) nem vehetők fel a flottába.
(5) Az IOTC-nek benyújtott fejlesztési tervek végrehajtásának figyelembevétele érdekében - az (1) és (2) bekezdésben említett határokon túlmenően - a tagállamok csak szigoríthatják a halászati kapacitás e cikk szerinti korlátozásait.
24. cikk
Cápák
(1) Minden halászatban tilos az Alopiidae családba tartozó rókacápák bármelyik faját - akár egészben, akár daraboltan - a fedélzeten tárolni, átrakni vagy kirakodni.
(2) Az (1) bekezdésben említett fajok egyedeit - amennyire lehetséges - sértetlen állapotban haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.
4. Szakasz
SPRFMO egyezményi terület
25. cikk
Nyílt tengeri halászat - kapacitáskorlátozás
Az SPRFMO egyezményi területen 2007-ben, 2008-ban vagy 2009-ben aktív halászati tevékenységet folytató tagállamoknak a lobogójuk alatt közlekedő, 2011-ben nyílt tengeri állományokra halászó hajók bruttó tonnatartalmának teljes szintjét az adott területen összesen 78 610 BT-re kell korlátozniuk olyan módon, hogy a Csendes-óceán déli részén biztosított legyen a nyílt tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázása.
26. cikk
Nyílt tengeri halászat - teljes kifogható mennyiségek
(1) Kizárólag az SPRFMO egyezményi területen 2007-ben, 2008-ban vagy 2009-ben aktív halászati tevékenységet folytató, a 25. cikkben említett tagállamok halászhatnak nyílt tengeri állományokra az adott területen az IJ. mellékletben meghatározott teljes kifogható mennyiségekkel összhangban.
(2) A tagállamok havi rendszerességgel értesítik a Bizottságot az e cikkben említett halászatot folytató hajóik nevéről és jellemzőiről, a bruttó tonnatartalmat is ideértve.
(3) Az e cikkben említett halászat felügyelete céljából a tagállamok legkésőbb a következő hónap tizenötödik napjáig, az SPRFMO ideiglenes titkárságának tájékoztatása céljából céljából megküldik a Bizottságnak a hajómegfigyelési rendszerek (VMS) nyilvántartásait, a havi fogási jelentéseket és - amennyiben rendelkezésre állnak - a be- és kihajózási adatokat.
27. cikk
Fenékhalászat
Az SPRFMO egyezményi területen a 25. cikkben említett tagállamok a fenékhalászati erőkifejtést és a halfogás mértékét a halászhajók számának, valamint egyéb, a halfogás mértékét, a halászati erőkifejtést és a halászati kapacitást tükröző paramétereknek a tekintetében a 2002. január 1. és 2006. december 31. közötti éves szintek átlagára, illetőleg az SPRFMO egyezményi területnek kizárólag azon részeire korlátozzák, ahol az előző halászati idényben folyt fenékhalászat.
5. Szakasz
IATTC egyezményi terület
28. cikk
Erszényes kerítőhálós halászat
(1) A sárgaúszójú tonhal (Thunnus albacares), a nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) és a bonitó (Katsuwonus pelamis) erszényes kerítőhálós hajóval folytatott halászata tilos:
a)
2011. július 29-tőlszeptember 28-ig vagy 2011. november 18-tól2012. január 18-ig a következő vonalak által határolt területen:
-
Észak- és Dél-Amerika csendes-óceáni partvonala,
-
ny. h. 150°,
-
é. sz. 40°,
-
d. sz. 40°;
b)
2011. szeptember 29-tőloktóber 29-ig a következő vonalak által határolt területen:
-
ny. h. 96°,
-
ny. h. 110°,
-
é. sz. 4°,
-
d. sz. 3°.
(2) Az érintett tagállamok az (1) bekezdés a) pontjában említett halászati tilalomra kiválasztott időszakról 2011. április 1. előtt értesítik a Bizottságot. A kiválasztott időszakban az érintett tagállamok összes erszényes kerítőhálós hajója beszünteti az erszényes kerítőhálós halászatot az e cikk (1) bekezdésében meghatározott területen.
(3) Az IATTC egyezményi területen tonhalhalászatot folytató erszényes kerítőhálós hajók a fedélzetükön tárolják, majd ezt követően kirakodják az összes kifogott sárgaúszójú tonhalat, nagyszemű tonhalat és bonitót, kivéve ha a hal - a méretével nem összefüggő okok miatt - emberi fogyasztásra alkalmatlan. Kivételt e tekintetben egyedül a hajóút utolsó szakasza képezhet abban az esetben, ha már nincs elegendő élőhaltartálytér az adott fogásból származó összes tonhal elhelyezésére.
6. Szakasz
SEAFO egyezményi terület
29. cikk
A mélytengeri cápák védelmére vonatkozó intézkedések
A SEAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen tilos az alábbi mélytengeri cápák célzott halászata:
-
valódirája-félék (Rajidae),
-
tüskéscápa (Squalus acanthias),
-
halvány sima lámpáscápa (Etmopterus bigelowi),
-
rövidfarkú lámpáscápa (Etmopterus brachyurus),
-
nagy lámpáscápa (Etmopterus princeps),
-
sima lámpáscápa (Etmopterus pusillus),
-
kis macskacápa (Apristurus manis),
-
bársonyos lámpáscápa (Scymnodon squamulosus),
-
a cápaalakúak (Selachimorpha) főrendjébe tartozó mélytengeri cápafajok.
7. Szakasz
WCPFC egyezményi terület
30. cikk
A nagyszemű tonhalra, a sárgaúszójú tonhalra, a bonitóra és a Csendes-óceán déli részén élő germonra irányuló halászati erőkifejtés korlátozása
A tagállamok biztosítják, hogy a WCPFC egyezményi területen a nagyszemű tonhalra (Thunnus obesus), a sárgaúszójú tonhalra (Thunnus albacares), a bonitóra (Katsuwonus pelamis) és Csendes-óceán déli részén élő germonra (Thunnus alalunga) irányuló teljes halászati erőkifejtés az Unió és a térség part menti államai között létrejött halászati partnerségi megállapodásokban előírt erőkifejtésre korlátozódjék.
31. cikk
A halak csoportosulását előidéző eszközök használatával történő halászat elől elzárt terület
(1) A WCPFC egyezményi területnek az é. sz. 20°-a és a d. sz. 20°-a közötti részén 2011. július 1-jén 00.00-től 2011. szeptember 30-án 24.00-ig tilos a halak csoportosulását előidéző eszközöket használó erszényes kerítőhálós hajókkal folytatott halászati tevékenység. Erszényes kerítőhálós hajók az említett időszakban kizárólag akkor folytathatnak halászati tevékenységet a WCPFC egyezményi terület említett részén, ha a fedélzetükön tartózkodó megfigyelő igazolja, hogy a hajó egyetlen alkalommal sem:
a)
telepített vagy alkalmazott a halak csoportosulását előidéző eszközöket vagy azokhoz kapcsolódó elektronikus eszközöket;
b)
halászott halrajokra a halak csoportosulását előidéző eszközök felhasználásával.
(2) A WCPFC egyezményi területnek az (1) bekezdésben említett részén halászó erszényes kerítőhálós hajók fedélzetükön tárolnak és kirakodnak vagy átraknak minden kifogott nagyszemű tonhalat, sárgaúszójú tonhalat és bonitót.
(3) A (2) bekezdés nem alkalmazandó az alábbi esetekben:
a)
a hajóút utolsó szakaszában, ha a hajón nem marad elegendő élőhal-tartálytér valamennyi hal elhelyezésére;
b)
ha a hal - a méretével nem összefüggő okok miatt - emberi fogyasztásra alkalmatlan, vagy
c)
ha a fagyasztóberendezés súlyosan meghibásodik.
32. cikk
Az erszényes kerítőhálóval történő halászat elől elzárt területek
A nagyszemű tonhal és a sárgaúszójú tonhal erszényes kerítőhálós hajóval folytatott halászata tilos a következő nyílt tengeri területeken:
a)
az Indonézia, Palau, Mikronézia és Pápua Új-Guinea kizárólagos gazdasági övezetének határvonalai által közrezárt nemzetközi vizek;
b)
a Mikronézia, Marshall-szigetek, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidzsi-szigetek, Salamon-szigetek és Pápua Új-Guinea kizárólagos gazdasági övezetének határvonalai által közrezárt nemzetközi vizek.
33. cikk
A kardhalra irányuló halászatra jogosult uniós hajók számának korlátozása
A WCPFC egyezményi területnek a d. sz. 20°-tól délre eső részén kardhalhalászatra (Xiphias gladius) jogosult uniós hajók maximális számát a VII. melléklet határozza meg.
8. Szakasz
Bering-tenger
34. cikk
A Bering-tenger nyílt tengeri részén folytatott halászat tilalma
A Bering-tenger nyílt tengeri részén tilos a sávos tőkehal (Theragra chalcogramma) halászata.
III. CÍM
HARMADIK ORSZÁGBELI HAJÓK HALÁSZATI LEHETŐSÉGEI UNIÓS VIZEKEN
35. cikk
Teljes kifogható mennyiségek
A Norvégia lobogója alatt közlekedő halászhajók és a Feröer szigeteken lajstromozott halászhajók számára az e rendelet I. mellékletében meghatározott teljes kifogható mennyiségek keretein belül engedélyezett az uniós vizeken folytatott halászat, az e címben, valamint az 1006/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt feltételekre is figyelemmel.
36. cikk
Halászati engedélyek
(1) Az uniós vizeken halászó harmadik országbeli hajók rendelkezésére álló halászati engedélyek maximális számát a VIII. melléklet határozza meg.
(2) A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halakat nem lehet a hajón tartani vagy kirakodni, kivéve, ha a fogást egy kvótával rendelkező harmadik ország hajója ejtette, és az említett kvóta még nem merült ki.
37. cikk
Tilalom hatálya alá tartozó fajok
(1) Harmadik országbeli hajók számára tilos a következő fajok halászata, fedélzeten való tárolása, átrakása és kirakodása:
a)
óriáscápa (Cetorhinus maximus) és fehér cápa (Carcharodon carcharias) az uniós vizek mindegyikén;
b)
angyalrája (Squatina squatina) az uniós vizek mindegyikén;
c)
közönséges rája (Dipturus batis) az ICES IIa körzet, valamint az ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein,
d)
cifra rája (Raja undulata) és fehér rája (Rostroraja alba) az ICES VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein; és
e)
fűrészes rájafélék (Rhinobatidae) az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X és XII alterület uniós vizein.
(2) Az (1) bekezdésben említett fajok egyedeit - amennyire lehetséges - sértetlen állapotban haladéktalanul vissza kell engedni a tengerbe.
IV. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
38. cikk
A 754/2009/EK rendelet módosítása
A 754/2009/EK rendelet 1. cikkének h) pontját el kell hagyni.
39. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.
A 38. cikket azonban 2011. február 1-jétől kell alkalmazni.
Amennyiben a CCAMLR egyezményi területre vonatkozó halászati lehetőségeket 2011. január 1. előtt kezdődő időszakokra határozták meg, a 20., a 21. és a 22. cikket, valamint az IE. és az V. mellékletet a szóban forgó halászati lehetőségek vonatkozó alkalmazási időszakának kezdetétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. január 18-án.