РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 467/2010 НА СЪВЕТА
от 25 май 2010 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на силиций с произход от Китайската народна република, чийто обхват е разширен и към вноса на силиций, изпратен от Република Корея, независимо дали е деклариран с произход от Република Корея, след проведено преразглеждане с оглед изтичане срока на действие в съответствие с член 11, параграф 2 и частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 и член 11, параграфи 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
През март 2004 г. след провеждането на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие с Регламент (ЕО) № 398/2004 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на силиций с произход от Китайската народна република (наричана по-нататък „КНР“). Ставката на окончателното мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, беше 49 %. Първоначалните мерки бяха наложени с Регламент (ЕО) № 2200/90 (3).
(2)
През януари 2007 г. с Регламент (ЕО) № 42/2007 на Съвета (4) обхватът на окончателното антидъмпингово мито беше разширен и към вноса на силиций, изпратен от Република Корея, независимо дали е деклариран с произход от Република Корея.
2. Искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие и за частично междинно преразглеждане
(3)
След публикуването през октомври 2008 г. на известие за предстоящото изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на силиций с произход от КНР (5), на 1 декември 2008 г. Комисията получи искане за преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент. Освен това на 18 декември 2008 г. Комисията получи искане за частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент.
(4)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие бе подадено от Euroalliages (Посреднически комитет на металургичната индустрия) от името на производителите в Съюза, на които се пада основен дял, в конкретния случай - 100 %, от общото производство на силиций в Съюза. Искането се основаваше на вероятността изтичането на срока на действие на мерките да доведе до продължаване на дъмпинга и до повторение на вредата за промишлеността на Съюза.
(5)
Искането за частично междинно преразглеждане бе подадено от EUSMET (Европейски потребители на силициев метал) и обхватът му е ограничен до разглеждането на дъмпинга. Искането се основава на prima facie доказателства относно това,че обстоятелствата, въз основа на които са били определени мерките, са се променили и новите обстоятелства са с траен характер.
(6)
Комисията, след консултации с Консултативния комитет, стигна до заключението, че са налице достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие и на междинно преразглеждане, съответно по член 11, параграф 2, и член 11, параграф 3 от основния регламент, и публикува известие за започване на тези преразглеждания в Официален вестник на Европейския съюз (6) (наричано по-нататък „известието за започване“).
3. Разследване
(7)
Комисията официално уведоми производителите заявители от Съюза, производителите износители от КНР, вносители/търговци, потребители от Съюза, за които е известно, че ще бъдат засегнати, и техните сдружения, както и властите в КНР за започването на преразглежданията.
(8)
С оглед на очевидно големия брой китайски производители износители, изброени в исканията, в известието за започване бе предвидена представителна извадка за определянето на дъмпинга и на вероятността от повторение или продължаване на дъмпинга, в съответствие с член 17 от основния регламент.
(9)
За да може Комисията да реши дали ще е необходима представителна извадка и, ако това е така, да подбере извадка, всички производители износители бяха помолени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване, основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г.
(10)
Комисията получи отговори от 11 дружества или групи от дружества от КНР. При все това, след разглеждане на предоставената от тези дружества информация бе установено, че само малък брой от отговорите са от дружества, осъществили износ за Европейския съюз на произведен от тях силиций. Поради това бе взето решение, че не е необходима представителна извадка по отношение на китайските производители износители.
(11)
Всички горепосочени дружества или групи от дружества от КНР също така заявиха своето намерение да изискат индивидуално разглеждане в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент.
(12)
Комисията изпрати на китайските производители износители, за които е известно, че са засегнати, формуляри за заявления за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“) или за индивидуално третиране („ИТ“). Заявления за ТДПИ, или за ИТ - ако разследването констатира, че производителите износители не отговарят на условията за ТДПИ, бяха получени от трима китайски износители. Един от тези износители обаче впоследствие оттегли заявлението си, докато за останалите двама беше установено, че по време на РП не са изнасяли за Европейския съюз произведен от тях силиций. Поради това заявленията от страна на тези две дружества не бяха разгледани.
(13)
Освен това, шест други китайски дружества или групи от дружества подадоха заявления за ИТ. В хода на разследването обаче три дружества прекратиха съдействието си. От останалите три групи от дружества една е извършила продажби на разглеждания продукт на несвързан търговец. Разследването не можа да установи със сигурност дали пазарът на Съюза е бил крайното местоназначение на продажбите. Тъй като поради това тази група от дружества не може да бъде разглеждана като производител износител, заявлението за индивидуално третиране трябваше да бъде отхвърлено. Както е посочено в съображение 30, за едно дружество, при което съдействието беше недостатъчно по смисъла на член 18 от основния регламент, констатациите се основаваха на наличните факти. Заявлението за ИТ на последното дружество бе определено като допустимо.
(14)
На последно място, от двете останали дружества, пожелали да бъдат включени в представителната извадка и поискали отделно разглеждане, само едно е отговорило на въпросника в рамките на сроковете, посочени в известието за започване. Това дружество обаче не е изнасяло разглеждания продукт за пазара на Съюза.
(15)
Комисията изпрати въпросници на всички страни, за които е известно, че ще бъдат засегнати, както и на онези, които бяха поискали въпросник в рамките на срока, предвиден в известието за започване.
(16)
Комисията също така даде възможност на заинтересованите страни да изразят писмено своето становище и да поискат да бъдат изслушани в рамките на срока, предвиден в известието за започване.
(17)
Отговори на въпросници бяха получени от производителите заявители от Съюза, 12 потребители, две сдружения на потребители, шест износители/производители от Китай и трима производители от държавата аналог.
(18)
Комисията проучи и провери цялата информация, която счете за необходима с цел определяне на вероятността от продължаване или повторение на дъмпинга и вредата от него, както и с цел определяне на интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
Производители заявители от Съюза:
-
Ferroatlantica SL, Мадрид, Испания
-
Ferropem SAS, Шамбери, Франция
-
RW Silicium GmbH, Покинг, Германия
Производители износители от КНР:
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Производители от държавата аналог (Бразилия):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Потребители:
Алуминиева промишленост:
-
Trimet Aluminium AG, Есен, Германия
-
Raffmetal S.p.A., Бреша, Италия
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Милано, Италия
Химическа промишленост:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Леверкузен, Германия
-
Wacker Chemie AG, Мюнхен, Германия
-
Dow Corning Ltd, Кардиф, Обединеното кралство
4. Разследван период в рамките на преразглеждането и разглеждан период
(19)
Разследването във връзка с продължаването или повторението на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2008 г. до 31 декември 2008 г. (наричан по-нататък „РПП“ или „разследваният период в рамките на преразглеждането“).
(20)
Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вероятността от продължаването или повторението на вредата обхвана периода от 1 януари 2005 г. до края на РПП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(21)
Разглежданият продукт е същият като този в предходните разследвания, а именно - силициев метал с произход от КНР, който понастоящем е класиран в код по КН 2804 69 00 (тегловно съдържание на силиций под 99,99 %). Единствено поради настоящата класификация, посочена в Комбинираната номенклатура, той следва да се разбира като „силиций“. Силицият с по-висока чистота, съдържащ тегловно не по-малко от 99,99 % силиций, който се използва предимно в промишлеността за електронни полупроводници, се класира в друг код по КН и не влиза в обхвата на настоящото разследване.
(22)
Силицият се произвежда в електродъгови пещи при карботермична редукция на кварц (силициев диоксид) при наличието на различни видове карборедуктори. Той се предлага под формата на късове, зърна, гранули или на прах, в зависимост от международно приетите технически спецификации по отношение на неговата чистота.
(23)
Силицият се използва предимно от два промишлени отрасъла: химическата промишленост - за производството на метилхлорсилани или трихлорсилани и тетрахлорсилиций, и алуминиевата промишленост - за производство на алуминиеви сплави, първични и вторични топилни агрегати, предназначени за производството на леярски сплави за различни промишлени отрасли, и по-специално за отраслите на автомобилостроенето и строителството.
2. Сходен продукт
(24)
Както при предходните преразглеждания с оглед изтичане на срока на действие и настоящото разследване показа, че силицият, произвеждан в КНР и изнасян за Съюза, силицият, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на държавата аналог (Бразилия), и силицият, произвеждан и продаван в Съюза от производителите заявители от Съюза, имат еднакви основни физични и химични характеристики и еднакво основно приложение.
(25)
Поради това се стигна до заключение, че тези продукти трябва да бъдат разглеждани като сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика
(26)
Както бе посочено в съображение 12, в хода на разследването трите дружества, подали заявления за ТДПИ, или не са изнасяли произведен от тях силиций за Европейския съюз, или са оттеглили своите заявления за ТДПИ. Поради това ТДПИ не беше предоставено на нито едно дружество.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(27)
По правило, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, за държавите, попадащи в приложното поле на този член, се определя мито за цялата държава, ако изобщо трябва да се определя мито, с изключение на случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент, и следователно имат право да получат ИТ.
(28)
Накратко и единствено със справочна цел тези критерии са изложени в обобщена форма по-долу:
а)
при дружества или съвместни предприятия, които изцяло или частично са чуждестранна собственост, износителите са свободни да репатрират капитал и печалби;
б)
експортните цени и количества и търговските условията се определят свободно;
в)
мажоритарният пакет акции принадлежи на частни лица и трябва да бъде доказано, че дружеството е достатъчно независимо от държавна намеса;
г)
обменът на валута се извършва по пазарен курс;
д)
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако за отделни износители се прилагат различни митнически ставки.
(29)
На първо място следва да се отбележи, че посоченото в съображение 12 дружество, което първоначално подаде заявление за ТДПИ, но след това го оттегли, оттегли и своето искане за ИТ. По тази причина това заявление не бе разглеждано допълнително.
(30)
От шестте дружества или групи от дружества, които подадоха заявления само за ИТ, три прекратиха съдействието си, а едно не предостави необходимата информация в определените сроковете, поради което разследването беше значително възпрепятствано по смисъла на член 18 от основния регламент. Поради това тези дружества бяха счетени за неоказващи съдействие и констатациите за тях бяха основани на наличните факти в съответствие с член 18, параграф 1 от основния регламент.
(31)
Четирите засегнати дружества или групи от дружества бяха уведомени за възможността от използване на наличните факти и за причините за това, като получиха възможност да предоставят допълнителни разяснения в съответствие с член 18, параграф 4 от основния регламент. При все това, не бяха получени никакви доказателства или информация от нито едно от четирите дружества, които можеха да отстранят пропуските в предоставените от тях отговори или да променят заключението, че по отношение на тях следва да бъде прилаган член 18 от основния регламент.
(32)
От останалите две групи от дружества и както е посочено в съображение 13, една група от дружества не може да бъде разглеждана като производител износител на разглеждания продукт и поради това нейното заявление за индивидуално третиране не бе разгледано.
(33)
За последния износител бе установено, че отговаря на всички критерии, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(34)
Въз основа на гореизложеното може да се направи заключението, че ИТ следва да бъде предоставено на Jinneng Group.
3. Нормална стойност
3.1. Държава аналог
(35)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена въз основа на цената или на изградената стойност в държава аналог. Въпреки че в първоначалното разследване и в последвалите преразглеждания с оглед изтичането на срока на действие Норвегия беше използвана като държава аналог, настоящата разследване установи, че обстоятелствата по отношение на норвежкия пазар значително са се променили оттогава. Така например вътрешното производство на Норвегия е намаляло с около 20 % между 2005 и 2008 г., а вносът на силиций в Норвегия е представлявал 97 % от вътрешното потребление. По време на РП е съществувал само един национален производител, който е снабдявал вътрешния пазар.
(36)
Поради това, както беше предложено от двамата заявители, в известието за започване Бразилия беше посочена като подходяща трета държава с пазарна икономика. На практика разследването констатира, че Бразилия е вторият по големина световен производител на силиций след КНР, както и че бразилският пазар е силно конкурентен при наличието на седем производители на силиций, произвеждащи няколко различни класа силиций. Бразилия беше счетена и за отворен пазар със значителни обеми на внос, предимно от КНР. Въпреки че бяха приканени да направят това, нито една от заинтересованите страни не направи коментари относно избора на Бразилия.
(37)
Като се има предвид горното и въз основа на наличната към момента на избора информация се стигна до заключението, че Бразилия е най-подходящата държава аналог.
3.2. Определяне на нормалната стойност в държавата аналог
(38)
Трима производители от Бразилия оказаха съдействие чрез предоставянето на информация относно разходите и продажбите на силиций на вътрешния пазар в Бразилия. В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, които не получиха ТДПИ, бе установена въз основа на проверената информация, получена от тези производители, както е изложено по-долу.
(39)
Бе проучено дали всеки вид от разглеждания продукт, продаван в представителни количества на бразилския вътрешен пазар, може да бъде считан за продаван в обичайни търговски условия по смисъла на член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе извършено, като за всеки вид на продукта бе установен делът на рентабилните продажби към независими клиенти на вътрешния пазар по време на разследвания период.
(40)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, реализиран на нетна продажна цена, равняваща се на или надвишаваща изчислените производствени разходи, представляваше повече от 80 % от общия обем на продажбите от този вид, и когато среднопретеглената цена на този вид се равняваше на или превишаваше производствените разходи, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглената стойност на цените на всички осъществени продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта по време на РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(41)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта съставляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност бе основана на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(42)
В зависимост от вида на продукта, нормалната стойност бе установена въз основа на среднопретеглените продажни цени от всички продажби или на среднопретеглените продажни цени само от рентабилните продажби на вътрешния пазар на държавата аналог, въз основа на проверени данни на трима производители от тази държава.
4. Експортна цена
(43)
Целият обем на износа за Европейския съюз от единствения производител износител, получил ИТ, е бил извършен чрез свързан търговец, намиращ се в КНР, и впоследствие е бил препродаден на несвързани клиенти в Съюза. В този случай експортната цена беше установена въз основа на член 2, параграф 8 от основния регламент.
(44)
От промишлеността на Съюза бе изразено твърдението, че експортните цени не са определяни свободно по смисъла на член 9, параграф 5, буква б) от основния регламент. По-специално бе заявено, че между китайските митнически органи и износителите са били провеждани ценови „преговори“ с цел определяне на „разумно“ ценово ниво. Представените в това отношение доказателства обаче не бяха свързани със силиций, а освен това беше счетено, че проведените според твърдението „преговори“ не са повлияли на начислената на крайния клиент цена, която е била резултат от свободни преговори между страните. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(45)
От промишлеността на Съюза бе изразено и твърдението, че дружеството, на което бе предоставено ИТ, е държавно, получавало е субсидии за материали и е извършвало значителна по мащаб търговска дейност, която би му позволила да осъществи заобикаляне на мерките. При разследването бе установено обаче, че през РПП въпросният износител вече не е бил държавна собственост, поради което в търговската му дейност не е осъществявана държавна намеса, която да позволи заобикалянето на мерките. По отношение на субсидиите за материали, твърдението бе счетено за необосновано. Поради това тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени.
5. Сравнение
(46)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени въз основа на цена франко завод. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха взети предвид, под формата на корекции, разликите, засягащи цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Когато беше приложимо и обосновано, бяха направени поисканите корекции по отношение на транспортните разходи, физическите характеристики, разходите за проверка, обработка и опаковане. Беше направена и корекция съгласно член 2, параграф 10, подточка i), тъй като бе установено, че свързаният търговец изпълнява функции на търговски представител, работещ на комисиона.
(47)
Разследването установи, че през РП износът на силиций е бил облаган с износни мита. Тъй като митата са оказвали влияние върху сравнимостта на цените, бе счетено за подходящо експортната цена да бъде коригирана в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент по отношение на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените.
(48)
Следва да се отбележи, че нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени при едно и също ниво на косвено облагане., т.е. с включен ДДС.
(49)
Бе изказано твърдението, че фактът, че платеният ДДС при покупки на суровината силикон е подлежал на възстановяване, следва да бъде отразен при изчисляването на нормалната стойност. Бе установено обаче, че платеният при такива покупки ДДС е подлежал на приспадане, независимо от режима на възстановяване на ДДС при износ на експортните стоки и без оглед на тяхното местоназначение. Така фактът, че платеният ДДС при покупки на суровината силикон е подлежал на възстановяване, се счита за неутрален по своя характер фактор, който не оказва влияние върху сравнимостта на експортната цена и нормалната стойност. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(50)
Бе изказано и твърдението, че използваната за отчитане на косвеното данъчно облагане методология е различна от използваната при други случаи и че ДДС върху продажби за износ е трябвало да бъде приспаднат от експортната цена. Следва да бъде отбелязано, че в член 2, параграф 10, буква б) от основния регламент е предвидено, че корекция за косвено данъчно облагане може да бъде направена единствено по отношение на нормалната стойност и при описаните в посочения член обстоятелства, които в този случай не са налице. Поради това твърдението бе отхвърлено.
6. Дъмпингов марж
6.1. За дружеството, получило ИТ
(51)
Дъмпинговият марж за единствения производител износител, получил ИТ, бе установен чрез сравняване на среднопретеглените експортни цени франко завод по номер на кода на продукта в Комбинираната номенклатура със съответната нормална стойност на държавата аналог, както бе установено по-горе.
(52)
Дъмпинговият марж за единствения производител износител, получил ИТ, изразен като процент от цената на вноса CIF на границата на Съюза преди обмитяване, е 16,3 %.
6.2. За всички останали износители/производители
(53)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички останали неоказали съдействие износители/производители от КНР, най-напред беше установено нивото на съдействие. Степента на съдействие беше ниска, а именно по-малка от 1 % от общия внос от КНР. Поради това дъмпинговият марж за неоказалите съдействие дружества бе установен чрез сравняване на средната импортна стойност на силиция от Китай, както е регистрирана в Евростат - надлежно коригирана, след приспадане на осъществените продажби от дружеството, получило ИТ, със съответната нормална стойност на държавата аналог, както бе установено по-горе.
(54)
Една от страните изказа твърдението, че нивото на съдействие не е било правилно оценено, тъй като един от съдействащите износители е изнесъл значителни количества силиций в Съюза. При тези обстоятелства се твърдеше, че получената от този износител информация е следвало да бъде използвана за изчисляване на дъмпинговия марж за цялата държава, както е било направено при посоченото в съображение 1 преразглеждане. Тези твърдения трябваше да бъдат отхвърлени въз основа на констатацията, че цените, които това дружество е начислявало на свързаното си дружество в Съюза, не са били формирани при договаряне между независими и равнопоставени страни.
(55)
Според друго твърдение, за определяне на дъмпинговия марж за цялата държава е следвало да бъдат използвани предоставените от съдействащите вносители данни. Както е посочено в съображение 54, голяма част от вноса на тези съдействащи страни не е бил осъществен при договаряне между независими и равнопоставени страни, поради което цените бяха счетени за ненадеждни. Останалата част от вноса не бе счетена за достатъчно представителна по отношение на количествата, за да може да послужи за основа на определянето на митото за цялата държава. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(56)
След разгласяването при определянето на дъмпинговия марж за цялата държава бяха взети предвид получените коментари по отношение на продуктовата гама, използвана за изчисляване на нормалната стойност. Така сравнението беше направено, като бе използвана представената от съдействащите вносители информация по отношение на видовете на продукта.
(57)
На тази основа дъмпинговият марж за цялата държава възлиза на 19,0 % от цената CIF на границата на Съюза преди обмитяване.
Г. ТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЕНЕНИТЕ ОБСТОЯТЕЛСТВА И ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
1. Траен характер на променените обстоятелства
(58)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент бе проучено дали има разумно основание да се счете, че обстоятелствата относно дъмпинга имат траен характер.
(59)
За да се проучи дали установеното по време на РПП ниво на дъмпинговия марж има траен характер беше разгледано развитието на експортните цени и нормалната стойност.
(60)
На първо място следва да се отбележи, че дъмпинговият марж, констатиран в хода на последното преразглеждане (7), а именно 12,5 %, е по-близко до нивото, установено в хода на настоящата процедура, отколкото до сегашното ниво на мерките.
(61)
Що се отнася до експортните цени след РПП, по данни на Евростат те са намалели с около 15 % през първите девет месеца на 2009 г.
(62)
Що се отнася до нормалната стойност, в хода на разследването бе констатирано, че тя е намаляла в подобна степен през същия период. В резултат на това дъмпинговият марж за износа на силиций през първите девет месеца на 2009 г. би бил на подобно ниво като установения в рамките на РПП.
(63)
Горното показва, че китайските експортни цени са по-близко до световните цени, отколкото при първоначалното налагане на мерките (8).
(64)
Въз основа на горното бе направено заключението, че нивото на дъмпинга, констатирано в рамките на РПП, има траен характер.
2. Вероятност от продължаване на дъмпинга на нивата, установени при междинното преразглеждане
(65)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент бе проучена вероятността дъмпингът да продължи в случай на отмяна на мерките на нивото, констатирано при междинното преразглеждане.
(66)
По отношение на вероятността от продължаване на дъмпинга бе проучено развитието на производството и производствения капацитет, както и вероятното развитие на износа за Европейския съюз и за пазари на други трети държави.
3. Производствен капацитет, производствен обем и потребление в КНР
(67)
Трябваше да бъде направена приблизителна оценка на общия капацитет за производство на силиций в КНР. Докато според статистическите данни (9), предоставени от засегнатите страни, общият капацитет за 2008 г. възлиза на 2,2 милиона тона, разследването констатира, че тази стойност е очевидно завишена, тъй като не отчита значителен брой изведени от експлоатация пещи (например поради преструктуриране на промишлеността за производство на силиций, икономическата криза и земетресението в провинция Съчуан през 2008 г.), както и нестабилните доставки на електроенергия в някои региони, водещи на практика до по-нисък капацитет от посочения в наличните статистически данни. След извършването на подходящи корекции действителният производствен капацитет бе изчислен на около 1,5 милиона тона, което съответства на увеличение от най-малко 25 % в сравнение с капацитета през 2002 г. (разследваният период от предходното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, посочен в съображение 1 по-горе), когато е бил изчислен на 600 000 до 1,2 милиона тона (10).
(68)
EUSMET заяви, че е представило подробно изчисление на производствения капацитет в Китай, направено при използване на степен на натовареност на капацитета от 40 %. Според неговата оценка капацитетът възлиза на 1,16 млн. тона. Това твърдение обаче бе счетено за необосновано, по-специално поради непредоставянето на доказателства относно използваната степен на натовареност. Използваната от Комисията стойност на степента на натовареност се основава на проверени данни, предоставени от основните съдействащи производители в КНР, поради което беше счетена за най-надеждната налична информация в това отношение. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(69)
Същата страна заяви също така, че пещите с капацитет, ненадвишаващ определена прагова стойност, ще бъдат затворени с решение на правителството, в резултат на което общият капацитет в Китай ще намалее още повече. При разследването обаче беше установено, че въпросната правителствена политика не се прилага на цялата територия на Китай. EUSMET не представи данни за броя на съответните пещи и въздействието върху общия капацитет. При разследването също така не беше установено значително намаляване на капацитета по тази причина. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(70)
Според друго твърдение на EUSMET производственият капацитет е бил почти равен на обема на продажбите в КНР през 2008 г., т.е. 960 000 тона, без обаче да бъдат представени доказателства за това. Освен това върху обема на продажбите са оказвали влияние различни фактори (като например производство за складови запаси, снабдяване със суровини и логистични проблеми, свързани с олимпийските игри), поради което бе заключено, че обемът на продажбите не може да бъде счетен за равен на производствения капацитет. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(71)
Що се отнася до обема на производството на силиций, въз основа на наличната информация разследването констатира значително увеличение на производствения обем със 79 % - от 535 000 тона през 2002 г. до 960 000 тона по време на РПП. Поради това свободният капацитет е консервативно оценен на около 540 000 тона по време на РПП, която стойност се доближава до общото потребление в ЕС по време на РПП и представлява приблизително двойният размер на вътрешното потребление на силиций в Китай по време на същия период (вж. съображение 72).
(72)
Същевременно разследването констатира, че потреблението на Китай, представляващо около 280 000 тона през РПП, вероятно ще се увеличи през следващите години, както е посочено в съображение 73. Увеличеното потребление следва да се разглежда като комбинация от фактори и политически мерки по отношение на промишлеността за производство на силиций и други промишлени отрасли надолу по производствената верига. Промишлеността надолу по производствената верига в КНР се разширява и са реализирани и планирани за близкото бъдеще редица инвестиции, които да задоволят нарастващата потребност от продукти надолу по производствената верига. Освен това китайските власти са въвели ограничения за вноса от няколко държави (например Германия, Обединеното кралство, Япония и САЩ) по отношение на един важен продукт надолу по производствената верига (силоксан), който е бил доставян в значителни количества от тези държави.
(73)
Макар и да е трудно да се установи точното въздействие на политическите мерки, включително преструктурирането на промишлеността за производство на силиций, няколко заинтересовани страни посочиха, че търсенето в КНР ще достигне до около 580 000 тона до края на 2011 г. Тази прогноза бе счетена за разумна.
(74)
Независимо от това, дори да се вземе под внимание посочената прогноза за търсенето на вътрешния пазар и дори ако китайският износ за други пазари достигне високите нива от 2008 г. (вж. съображение 79), свръхкапацитетът все още ще бъде значителен (около 240 000 тона през 2011 г.). Следва също така да се отбележи, че с оглед на протичащия процес на преструктуриране вероятно в КНР ще се увеличи не само търсенето, но и производственият капацитет и производствените обеми.
(75)
По отношение на вероятното увеличение на производствения капацитет в КНР EUSMET представи информация за няколко планирани завода за силиций и изказа твърдението, че повечето от тези заводи няма да бъдат построени. Твърдението се основаваше основно на изявления на членове на EUSMET и не беше обосновано. EUSMET изказа и твърдението, че ако е вероятно китайският производствен капацитет да се увеличи, това би се дължало най-вече на планиран от производител на Съюза проект, който би добавил 100 000 метрични тона на година към производствения капацитет на КНР. Представената от EUSMET информация не беше обоснована, поради което неговото твърдение бе отхвърлено.
(76)
Във връзка с това EUSMET изказа твърдението, че темпът на растеж на потреблението на китайския вътрешен пазар е много по-голям от този на производството и ще продължи да се увеличава. Поради това производственият обем в КНР не може да задоволи напълно търсенето на китайския вътрешен пазар. Както беше заявено по-горе, не се оспорва това, че търсенето на китайския вътрешен пазар вероятно ще се увеличи в бъдеще. Също според изложеното по-горе обаче констатациите от разследването не потвърдиха направените от EUSMET твърдения. EUSMET не представи данни за количествата нито във връзка с увеличението на търсенето, нито във връзка с бъдещите производствени обеми в Китай, както и не представи друга информация или данни в подкрепа на твърдението си, което поради това трябваше да бъде пренебрегнато.
4. Обем и цена на вноса от КНР в ЕС и пазари на други трети държави
(77)
По време на разглеждания период китайският износ за ЕС се е увеличил със 113 % въпреки действащите мерки. Що се отнася до цените и независимо от тенденцията на нарастване по време на РПП, през разглеждания период в ЕС те са били под продажните цени на промишлеността на Съюза. Както е посочено в съображения 54 и 62, експортните цени на силиция за ЕС също са били на значителни дъмпингови нива както през РПП, така и след него.
(78)
Ценовото ниво в ЕС въпреки това е било по-високо, отколкото на пазари на други трети държави. Това отчасти обяснява силния интерес на китайските износители към пазара на Съюза въпреки действащите антидъмпингови мерки. В този контекст следва също така да се отбележи, че китайските износители са заобикаляли действащите антидъмпингови мерки чрез претоварване на стоките през Република Корея (11), което е допълнителен аргумент за заключението, че китайските износители проявяват силен интерес към пазара на Съюза.
5. Обем и цени на китайския износ за трети държави
(79)
Китайският износ за пазари на други трети държави е бил значителен по обем и е надвишавал количествата, изнасяни за Европейския съюз. При все това, следва да се отбележи също така че цените FOB за трети държави са били средно между 4 % и 14 % по-ниски от експортната цена за ЕС през 2008 г. и съответно през първите девет месеца на 2009 г. (12).
(80)
EUSMET изказа твърдението, че констатациите на Комисията за по-високи средни експортни цени на Китай за Съюза не са отчели продуктовата гама на други пазари. Следва да се отбележи, че EUSMET не представи никакви данни в подкрепа на това твърдение. Всъщност не представи никаква информация или обяснение за това в каква степен би се различавала продуктовата гама на износа за други трети държави. Освен това представените данни за ценови разлики между видове на продукта бяха свързани единствено с пазара на ЕС и се отнасяха за период много преди РПП, а именно 2001/2002 г. По тази причина това не можеше да бъде счетено за достатъчно точна база за определяне на ценови разлики между видове на продукта по време на РПП и след него. Във всеки случай свързаната с РПП налична информация не промени заключенията от съображение 79. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(81)
С изключение на САЩ, които са защитени с високи антидъмпингови мита (139,49 %) за силиций с произход от КНР, китайският износ се е ползвал със свободен достъп до пазари на други трети държави.
(82)
EUSMET заяви, че азиатският пазар ще бъде основното местоназначение за китайския силиций и че растежът на японския и на корейския пазар ще бъде значителен. Не се оспорва това, че Азия е основното местоназначение за китайския силиций. При все това, въпреки че потреблението на японския и на южнокорейския пазар може да се увеличи през следващите години, не се очаква това увеличение на потреблението да е такова, че да може да поеме значителния китайски свръхкапацитет. Освен това разследването показа, че на японския пазар, който е основният експортен пазар за Китай, има свръхпредлагане на китайски силиций.
(83)
EUSMET изрази твърдението, че ако мерките отпаднат, схемите на снабдяване на потребителите от химическата промишленост няма да се променят. Това твърдение обаче не беше подкрепено от разследването, тъй като различни потребители (химически и алуминиеви приложения) заявиха, че в действителност ще увеличат закупуваните от Китай количества, ако мерките отпаднат. Поради това твърдението бе отхвърлено.
(84)
С оглед на горното се очаква китайският свободен капацитет да бъде насочен към пазара на Съюза, ако се допусне отпадане на мерките.
(85)
Предвид факта че вносът в ЕС по време на РПП е бил дъмпингов, е твърде вероятно дъмпингът да продължи, ако се допусне отпадане на мерките. Това се потвърждава от развитието след РПП, когато вносът на силиций от КНР продължава да се осъществява на ценови нива под тези по време на РПП (вж. съображение 131).
6. Заключение
(86)
Разследването показа, че обемите на износа на разглеждания продукт за ЕС са се увеличили значително и констатираното ниво на дъмпинга за този внос е било значително по време на РПП.
(87)
Предвид свободния капацитет в КНР по време на РПП и въпреки нарастващото търсене на вътрешния пазар, е много вероятно големи количества силиций да бъдат изнесени за ЕС на дъмпингови цени, ако се допусне отпадане на мерките. В действителност търсенето на вътрешния пазар в КНР няма да е в състояние да поеме свободния капацитет и пазарът на ЕС е единственият значителен пазар, към който може да бъде насочен свръхкапацитетът. Пазарът на ЕС в действителност е атрактивен пазар за китайския износ, тъй като цените за клиентите от ЕС са като цяло по-високи от тези за клиенти от трети държави. Интересът на китайските износители към пазара на ЕС също така се потвърждава от практики на заобикаляне на мерки в миналото.
(88)
Поради това се стига до заключението, че съществува вероятност от продължаване на дъмпинга.
Д. ОПРЕДЕЛЕНИЕ ЗА ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
(89)
Тримата производители жалбоподатели от Съюза отговориха на въпросниците и оказаха пълно съдействие в хода на разследването. Производството на жалбоподателите представлява общото производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
Е. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. Предварителна забележка
(90)
Конкретните данни, свързани с промишлеността и потреблението на Съюза, трябваше да бъдат индексирани в съответствие с член 19 от основния регламент, тъй като промишлеността на Съюза обхваща само трима производители, двама от които принадлежат към една и съща група. Данните на Евростат трябваше да бъдат коригирани, за да се вземат под внимание данните, за които бе поискано поверително третиране от страна на държавите-членки по отношение на техния внос на силиций и по тази причина също трябваше да бъдат индексирани.
2. Потребление на Съюза
Таблица 1
Потребление на Съюза (въз основа обем на продажбите)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
115
118
121
Промяна за годината
-
15 %
3 %
3 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза и коригирани статистически данни на Евростат.
(91)
Потреблението на Съюза бе основано на комбинирания обем на продажбите от промишлеността на Съюза в Съюза и обема на вноса от трети държави, въз основа на коригирани данни на Евростат.
(92)
На тази основа и както е показано в таблица 1 по-горе, потреблението на Съюза по време на разглеждания период се е увеличило значително, а именно с 21 %.
3. Обем, пазарен дял и цени на вноса от КНР
Таблица 2
Внос от Китай по обем, пазарен дял и вносна цена
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Обем на вноса
100
183
168
213
Пазарен дял
100
159
143
176
Вносна цена CIF EUR/тонове
100
106
120
188
Източник: Коригирани статистически данни на Евростат.
(93)
По време на разглеждания период обемът на вноса от КНР се е увеличил със 113 %, докато потреблението в Съюза е нараснало с 21 %. Данните включват вноса на силиций от Република Корея, тъй като през 2007 г. дейстивето на мерките бе разширено и по отношение на тази държава след процедура във връзка със заобикаляне на антидъмпингови мерки. Въпреки въведените антидъмпингови мерки китайският пазарен дял се е увеличил със 76 процентни пункта по време на разглеждания период и е доста над пазарния дял от 3,9 %, постигнат през 2002 г. - РПП за предходното разследване. По-голямата част от вноса от КНР обаче, а именно около 90 %, е бил осъществен в условията на режим на активно усъвършенстване с отложено плащане на митата.
(94)
Средните цени на вноса от КНР са се увеличили с 88 % през разглеждания период. По-голямо увеличение на цените обаче се е наблюдавало между 2007 г. и РПП.
(95)
Средните цени франко завод на промишлеността на Съюза бяха сравнени със средните цени CIF на китайския внос на границата на Съюза. Тези цени са извлечени от коригирани данни на Евростат и включват разходи след вноса, мита и антидъмпингови мита. Сравнението показа, че китайските цени на внос не подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза по време на РПП. В средните цени на китайския внос са включени също така продажбите на китайски силиций, предназначен за активно усъвършенстване. Следва да се отбележи, че през РПП цените на силиция, предназначен за активно усъвършенстване и представляващ по-голямата част от китайския внос, са били средно с 15 % по-високи от цените на силиция за свободно обращение.
(96)
Въз основа на горното бе констатирано, че ако мерките не бяха въведени, цените на китайския внос за количества, предназначени за свободно обращение, биха подбили тези на промишлеността на Съюза с 12 %.
4. Обем, пазарен дял и цени на вноса от други трети държави
Таблица 3
Внос от други трети държави (обем)
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Норвегия
100
114
100
113
Бразилия
100
113
123
93
Русия
100
39
114
116
Босна и Херцеговина
100
202
165
174
Други трети държави
100
110
101
118
Общо
100
112
112
110
Пазарен дял
100
97
95
91
Източник: Евростат.
Таблица 4
Внос от други трети държави (средни цени)
Индекси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Норвегия
100
93
101
128
Бразилия
100
98
108
149
Русия
100
130
116
170
Босна и Херцеговина
100
102
116
163
Други трети държави
100
112
116
119
Общо
100
100
108
145
Източник: Евростат.
(97)
Докато общият обем на вноса на силиций от трети държави, различни от КНР и Република Корея, се е увеличил с 10 % през разглеждания период, пазарният дял на този внос е намалял с девет процентни пункта през РПП. Основните износители за Съюза са били Бразилия, Норвегия и Русия, докато Босна и Херцеговина е била нов източник на доставки.
(98)
Цените на вноса от тези държави са се увеличили с 45 % през разглеждания период. Те са били средно с 15 % по-високи от китайските цени, освен през РПП, когато са били с 5 % по-ниски.
5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Производство, производствен капацитет и степен на използване на капацитета
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и степен на използване на капацитета на Съюза
Индекс
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Производство
100
94
108
107
Промяна за годината
-
-6 %
14 %
0 %
Производствен капацитет
100
102
112
114
Промяна за годината
-
2 %
11 %
2 %
Степен на използване на капацитета
100
92
96
94
Промяна за годината
-
-8 %
3 %
-2 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(99)
Производството на промишлеността на Съюза се е увеличило със 7 % по време на разглеждания период. Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е отбелязал общо увеличение от 14 % през разглеждания период в резултат на направените инвестиции. При все това, използването на капацитета е намаляло с 6 % по време на разглеждания период. Това развитие трябва да се разглежда в контекста на значителното увеличение на потреблението на Съюза през същия период с 21 %.
5.2. Запаси
Таблица 6
Запаси
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
91
82
82
Промяна за годината
-
-9 %
-9 %
0 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(100)
Запасите са намалели с 18 % по време на разглеждания период. Това се е дължало на високото търсене, по-специално през 2007 г. и РПП, които са били изключително благоприятни периоди от икономическия цикъл. През 2005 г. запасите са представлявали около 27 % от обема на продажбите на промишлеността на Съюза в ЕС, докато по време на РПП те са намалели до 19 % от обема на продажбите в ЕС.
5.3. Продажби, пазарен дял и цени
Таблица 7
Обеми и стойности на продажбите
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Продажби в обем (индекс)
100
103
116
118
Промяна за годината
-
3 %
13 %
2 %
Продажби в стойност (индекс)
100
105
132
178
Промяна за годината
-
5 %
27 %
45 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
Таблица 8
Пазарен дял на промишлеността на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
89
98
98
Промяна за годината
-
-11 %
9 %
-1 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза, коригирани статистически данни на Евростат.
Таблица 9
Единични продажни цени на промишлеността на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
102
114
150
Промяна за годината
-
2 %
12 %
37 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(101)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза се е увеличил с 18 % по време на разглеждания период. Същевременно стойността на продажбите се е увеличила със 78 %, като по-големи увеличения са отбелязани през 2007 г. и РПП като следствие от увеличеното търсене на пазара за силиций. При все това, пазарният дял на промишлеността на Съюза е спаднал с два процентни пункта през РПП. Намаляването на пазарния дял на промишлеността на Съюза, както и намаленото ниво на използване на капацитета през разглеждания период, както е посочено в съображение 99, показа, че промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от увеличеното търсене и потребление на пазара за силиций, по-специално по отношение на пазарния дял.
(102)
Единичните продажни цени на промишлеността на Съюза са се увеличили значително през 2007 г. и РПП, тъй като през тези две години се е наблюдавало силно търсене на пазара за силиций, което е довело до изключително високи цени. По време на разглеждания период средните цени на промишлеността на Съюза са се увеличили с 50 %. Значителното увеличение на продажните цени в съчетание с по-малкото увеличение на производствените разходи са изиграли основна роля за същественото подобряване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
5.4. Фактори, които засягат цените на Съюза
(103)
Силното търсене по време на разглеждания период е довело до значително увеличение на цените. Ценовите нива на вноса от трети държави, включително от КНР, са следвали същата тенденция на увеличение, както и цените на промишлеността на Съюза.
(104)
По време на разглеждания период средната себестойност на единица продукция се е увеличила с 21 %, докато съответното увеличение на средната единична продажна цена е било 50 %.
5.5. Трудова заетост, производителност и заплати
Таблица 10
Трудова заетост
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
93
91
100
Промяна за годината
-
-7 %
-2 %
9 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
Таблица 11
Производителност
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
101
119
108
Промяна за годината
-
1 %
18 %
-11 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
Таблица 12
Заплати (EUR/служител)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
94
107
117
Промяна за годината
-
-6 %
13 %
10 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(105)
Като цяло трудовата заетост остава стабилна през разглеждания период, докато средните работни заплати са се увеличили със 17 %. Производителността се е увеличила с 8 % по време на същия период в резултат на увеличаването на производствения обем.
5.6. Рентабилност
Таблица 13
Рентабилност
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
161
389
671
Промяна за годината
-
61 %
228 %
282 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(106)
Рентабилността на промишлеността на Съюза се е увеличила почти шесткратно от 2005 г. до РПП, достигайки високо ниво през РПП. Това увеличение на печалбите през 2007 г. и РПП е било в резултат на увеличените продажни цени вследствие на силното търсене на пазара за силиций, обусловено от преобладаващите изключително благоприятни икономически условия. Това се е наблюдавало въпреки увеличението на производствените разходи с 21 % през този период.
5.7. Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали
Таблица 14
Инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
135
310
717
Промяна за годината
-
35 %
174 %
408 %
Възвръщаемост на инвестициите
7 %
14 %
47 %
96 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(107)
Инвестициите са се увеличили значително по време на разглеждания период, а именно шест пъти, което съответства на около 30 % от получените печалби. Промишлеността на Съюза е показала обвързаността си с пазара за силиций на Съюза, тъй като инвестициите са били свързани с увеличаване на производствения капацитет - или чрез инсталиране на нови съоръжения, или чрез модернизиране на съществуващите. Освен това промишлеността е инвестирала в металургичния процес за производство на силиций с висока чистота за използване в промишлените отрасли за слънчева енергия. Пред този нов продукт се разкриват много добри перспективи в бъдеще.
(108)
Разследването също така показа, че възвръщаемостта на инвестициите, т. е. нетната печалба от продукта преди данъчно облагане, изразена като процент от нетната балансова стойност на дълготрайните активи, определени за продукта, се е увеличила изключително по време на разглеждания период. При разследването не бяха намерени никакви доказателства, че промишлеността на Съюза е имала значителни проблеми при привличането на капитали.
5.8. Паричен поток
Таблица 15
Паричен поток
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
114
348
672
Промяна за годината
-
14 %
233 %
325 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(109)
Паричният поток се е подчинявал на подобна тенденция като рентабилността, като се е увеличил значително по време на разглеждания период.
5.9. Растеж
(110)
По време на разглеждания период промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва напълно от значителния растеж на потреблението, като е използвала 80 % от производствения си капацитет и е загубила два процентни пункта от пазарния си дял. Въпреки действащите мерки, основно китайският внос е усвоил увеличението на потреблението, като по-голямата част от количествата са били в режим на активно усъвършенстване.
5.10. Ниво на дъмпинговия марж
(111)
Въпреки действащите мерки, по време на РПП значителният дъмпинг е продължил, макар и на по-ниски нива от установените при първоначалното разследване, като това личи както от данните, предоставени от единствения съдействащ производител износител, получил ИТ, така и от изчисленията, направени въз основа на наличните факти.
5.11. Възстановяване от последиците на предходния дъмпинг
(112)
Промишлеността на Съюза, в положителен икономически контекст, е успяла да се възстанови от предходния дъмпинг, по-специално по отношение на обема на продажбите, продажните цени и рентабилността. При все това следва да се припомни, че дъмпинговите маржове са останали значителни.
5.12. Износ на промишлеността на Съюза
Таблица 16
Обем на износа на промишлеността на Съюза
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Индекс
100
72
168
27
Промяна за годината
-
-28 %
96 %
- 141 %
Източник: Проверени отговори на въпросника на промишлеността на Съюза.
(113)
Износът на силиций от промишлеността на Съюза е спаднал с повече от 50 % през разглеждания период, най-вече през РПП. Докато при сравнение този спад може да изглежда драстичен, в абсолютни стойности той не е така значителен, тъй като промишлеността на Съюза не е ориентирана към износ. Производителите от Съюза са силно обвързани с пазара на Съюза. Следва да се отбележи обаче, че някои производители от Съюза притежават свързани дружества извън Съюза, които произвеждат и пласират продукти на тези пазари, като по този начин се намалява нуждата от износ от Съюза.
5.13. Заключение относно състоянието на промишлеността на Съюза
(114)
Антидъмпинговите мерки са имали безсъмнено положително въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза. По време на разглеждания период всички основни показатели по отношение на вредата като производство, производителност, запаси, обем на продажбите, продажни цени, инвестиции, рентабилност и паричен поток, са показали положително развитие. Реализираната по време на РПП печалба отразява факта, че това се е осъществило през един изключително благоприятен период от икономическия цикъл.
(115)
Що се отнася до пазарния дял на промишлеността на Съюза, тенденцията на лек спад би могла да се приеме за свидетелстваща за претърпяна вреда от гледна точка на факта, че въпреки наличния производствен капацитет промишлеността на Съюза не е успяла да се възползва от увеличеното потребление.
(116)
В заключение, предвид положителното развитие на показателите, отнасящи се до промишлеността на Съюза, се счита, че промишлеността на Съюза не е претърпяла съществена вреда по време на разглеждания период. Поради това беше проучено дали съществува вероятност за повторение на вредата, ако се допусне от отпадане на мерките.
Ж. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПОВТОРЕНИЕ НА ВРЕДАТА
1. Обобщение на анализа на вероятността от продължаване на дъмпинга и за повторение на причиняващия вреда дъмпинг
(117)
Следва да се припомни, че въпреки действащите мерки китайският внос се е увеличил значително и е придобил основната част от пазарния дял, загубен от вноса от трети държави. Производителите износители от КНР са продължили да осъществяват дъмпинг на значителни нива. С оглед на това няма основание да се счита, че производителите износители от КНР ще спрат да осъществяват дъмпинг. Освен това, ако мерките не бяха въведени по време на РПП, цените на предназначения за свободно обращение китайски внос биха подбили тези на промишлеността на Съюза с 12 %.
(118)
Следва също така да се отбележи, че през 2007 г., след процедура с оглед заобикаляне на мерките, действието на мерките е разширено към вноса на силиций, изпратен от Република Корея, независимо дали е деклариран с произход от Република Корея. Разширяването на действието на мерките е имало положително въздействие, тъй като вносът на силиций от Република Корея е спаднал рязко.
(119)
Разследването показа, че китайските производители са разполагали със значителен свободен капацитет по време на РПП, а именно около 540 000 тона. Въпреки очакваното увеличение на търсенето в КНР се очаква, както е обяснено в съображение 74, свръхкапацитетът да се запази през следващите години.
(120)
Както вече беше посочено, пазарът на Съюза е основен за КНР, тъй като на другия ключов пазар за износ - САЩ, са въведени строги антидъмпингови мерки срещи КНР и поради това той е практически недостъпен за китайския износ.
(121)
Бе констатирано, че китайските цени на внос са средно с 15 % по-ниски от вносните цени на трети държави и само през РПП са били по-високи с 5 %. Предвид интереса на китайските производители износители към пазара на Съюза се очаква, че ако мерките бъдат отменени, огромен обем износ на цени под тези на трети държави ще бъде насочен към пазара на Съюза, което ще доведе до силно понижаване на цените.
(122)
EUSMET изказа твърдението, че 56-процентният пазарен дял на вноса от трети държави на фона на сравнително малкия пазарен дял на китайския внос е оказал по-решаващо въздействие върху пазарния дял на производителите на Съюза през РПП, особено при положение че вносът от трети държави е бил на цени с 5 % по-ниски от китайските. В това отношение беше констатирано, че въпреки по-ниските с 5 % цени на вноса от трети държави в сравнение с тези на вноса от КНР през РПП, пазарният дял на вноса от трети държави е намалял с 4 % между 2007 г. и РПП, докато пазарният дял на вноса от КНР се е увеличил с 34 % (вж. таблици 2 и 3 по-горе). Пазарният дял на промишлеността на Съюза е останал непроменен през същия период. При тези обстоятелства не може да бъде заключено, че вносът от трети държави е оказал решаващо въздействие върху пазарния дял на промишлеността на Съюза през РПП.
(123)
Бе изказано твърдението, че при оценяването на вероятното развитие на китайските експортни цени Комисията не е взела предвид вероятното увеличение на производствените разходи, дължащо се по-специално на по-високи разходи за електроенергия, недостиг на електроенергия, увеличени инвестиционни разходи, висока инфлация и увеличение на цените на суровините и на разходите за международен превоз. Дори разходите за електроенергия в Китай да се увеличат, те не са единственият значителен разходен елемент. Освен това не бяха представени данни относно размера на подобно увеличение и точното му въздействие върху общите разходи и произтичащите от това продажни цени. Що се отнася до останалите елементи на разходите, те или се основават единствено на очаквания, или не са достатъчно обосновани и количествено изразени, за да позволят извличането от тях на обосновани заключения. Следва също да бъде отбелязано, че е погрешно да се допуска, че експортните цени се основават непременно на нивото на производствените разходи, тъй като различни други фактори, като например държавни политики или въпроси, свързани с предлагането и търсенето, също могат да окажат влияния върху ценовото ниво.
(124)
Бе констатирано също така, че на пазарите на трети държави, където не са наложени антидъмпингови мита, китайските експортни цени по време на РПП са били на по-ниски нива от тези в Съюза.
(125)
Поради това се стигна до заключението, че е налице продължаване на дъмпинга, както и вероятност от увеличаване на обема на дъмпинговия внос, оказващ натиск за понижаване на цените в Съюза, най-малкото в краткосрочен план, ако мерките бъдат отменени. С оглед на горното няма никакво основание да се счита, че цените на КНР ще се увеличат. Следователно съществува вероятност от повторение на вредата, тъй като това би оказало отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза, както и върху нейното финансово възстановяване, наблюдавано по време на РПП.
2. Въздействие на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза - показатели и вероятно развитие по време на периода след РПП
(126)
По време на период на увеличаващо се потребление пазарният дял на промишлеността на Съюза и пазарният дял на вноса от трети държави са намалели, докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил значително. Предвид тези противоречиви показатели (т. е. възстановяване на промишлеността на Съюза като цяло, но загуба на пазарен дял) и факта, че РПП е бил изключително благоприятен период от икономическия цикъл, развитието след РПП бе проучено с цел да се добие по-ясна представа за вероятните бъдещи тенденции. Следва също така да се припомни, че вероятността от повторение на вредата вследствие на натиска за понижаване на цените може да бъде подсилена също така от развитието на глобалната икономика и от оказаното от нея въздействие върху търсенето и потреблението.
(127)
Въз основа на коригирани данни на Евростат и на информацията, предоставена от промишлеността на Съюза относно развитието на обема на продажбите и на цените в Съюза за периода от януари 2009 г. до септември 2009, се наблюдава ясна и продължителна тенденция на спад в обема на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Обемът на продажбите е възлизал на 52 % от продадените количества през съответните девет месеца от 2008 г., въпреки че средните продажни цени са запазили нивата си от 2008 г. поради дългосрочни договори и съкращаване на производството.
(128)
Що се отнася до рентабилността на промишлеността на Съюза, отчетено е силно отрицателно развитие. Нивата на печалбите постоянно са се свивали и са достигнали ниски нива, дори под целевата печалба от 6,5 %, определена по време на първоначалното разследване.
(129)
Следва да се отбележи, че поради световната икономическа криза търсенето в Съюза е намаляло значително. Това е оказало отрицателно въздействие върху обема на продажбите и рентабилността на пазара на Съюза. Финансовото състояние на промишлеността на Съюза се е влошило, като е повишило уязвимостта на промишлеността на Съюза. При тези обстоятелства промишлеността на Съюза не би била в състояние да преодолее отрицателното въздействие на увеличения дъмпингов внос от КНР. Това състояние вероятно би се влошило допълнително поради натиска на подобен внос.
(130)
Китайският внос е намалял както по отношение на обема, така и на цените, като първото намаление е по-значително. По отношение на цените, тези на вноса от Китай са намалели в по-голяма степен от цените на промишлеността на Съюза (8 % спрямо съответно 2 %). За периода след РПП не е констатирано подбиване или занижаване на цените. При все това, ако мерките не бяха въведени, цените на вноса от Китай биха подбили тези на промишлеността на Съюза с 3 % и биха довели до занижаване на цените в размер на 11 %. Освен това бе констатирано, че ако мерките бъдат отменени, вносните цени за количествата, предназначени за свободния пазар, биха подбили тези на промишлеността на Съюза с 22 % и занижаването на цените би достигнало 38 %.
(131)
Бе констатирано също така, че през РПП китайските експортни цени на пазарите на трети държави, които не са защитени с антидъмпингови мита, са били много по-ниски от тези за Съюза, както е посочено в съображение 123. Това показва, че по време на икономически спад натискът за понижаване на цените се увеличава.
(132)
Въз основа на горното и предвид ясната тенденция на влошаване на финансовото състояние на промишлеността на Съюза се стигна до заключението, че ако се допусне отпадане на мерките, е вероятно повторение на вредата.
3. Заключения относно вероятността от повторение на вредата
(133)
Бе преценено, че ако мерките бъдат отменени, ще съществува вероятност от значително увеличаване на дъмпинговия внос от КНР в Съюза, съпътстван от натиск за понижаване на цените. Подобно състояние би застрашило не само направените от промишлеността на Съюза инвестиции за развитие и модернизиране на нейното производство, но и развитието на ново производство на силиций за промишления отрасъл за слънчева енергия, което представлява един бъдещ пазар. Нещо повече, вероятността от повторение на вредата се засилва от наблюдавания напоследък икономически спад.
З. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителна забележка
(134)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали продължаването на съществуващите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се основаваше на преценка на всички съответни интереси, т.е. на промишлеността на Съюза, на вносителите/търговците и на потребителите на разглеждания продукт.
(135)
Следва да се припомни, че при предишните преразглеждания не бе счетено, че приемането на мерки е в противоречие с интереса на Съюза. Освен това, тъй като настоящото разследване представлява преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, то изисква анализ на ситуация, при която вече са били въведени антидъмпингови мерки, и оценка на всякакво прекомерно отрицателно въздействие върху страните, засегнати от настоящите антидъмпингови мерки.
(136)
Въз основа на това беше проучено дали въпреки заключението, че има вероятност от продължаване на дъмпинга и от повторение на вредата, са налице убедителни основания, които в конкретния случай биха довели до заключението, че запазването на мерките не е в интерес на Съюза.
2. Интереси на промишлеността на Съюза
(137)
Следва да се припомни, че високите маржове на печалба, достигнати през 2007 г. и РПП, са били в резултат на увеличението на продажните цени. Не се очаква този фактор да се запази през следващите години.
(138)
Промишлеността на Съюза е доказала, че е жизнеспособна и конкурентоспособна промишленост, която е в състояние да се адаптира към променящите се пазарни условия. По-специално това бе потвърдено от положителното развитие на всички основни показатели по отношение на вредата по време на разглеждания период. Продължаването на действието на мерките след последното преразглеждане с оглед изтичане на срока на действието им допринесе за възстановяването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, и по-специално на ценовите нива на пазара на Съюза.
(139)
По време на разглеждания период промишлеността на Съюза показа своята обвързаност с пазара за силиций на Съюза и подобри значително своята ефективност. Промишлеността на Съюза направи значителни инвестиции не само за увеличаване на своя производствен капацитет, но и за развиване на научните изследвания и технологии, свързани с металургичния процес за производството на силиций с висока чистота за нуждите на промишления отрасъл за слънчева енергия.
(140)
Пазарът за силиций за нуждите на промишления отрасъл за слънчева енергия е нов и изключително перспективен пазар поради очакваното повишено използване на слънчева енергия през следващите години. Поради това участието на промишлеността на Съюза на този нов пазар е от съществено значение. В тази връзка двама производители от Съюза планират изграждането в Съюза на два нови завода за силиций за промишления отрасъл за слънчева енергия, които да задоволят част от нуждите на пазара на Съюза. Следва да се отбележи, че осъществените инвестиции в тази нова пазарна ниша са силно зависими от съществуването в ЕС на традиционното производство на силиций, който е основна суровина за производството на силиций за нуждите на промишления отрасъл за слънчева енергия.
(141)
Нещо повече, един от производителите от Съюза обяви своите планове за инвестиции в нови съоръжения в КНР, с цел да бъдат задоволени очакваните нараснали нужди на китайския пазар както от традиционен силиций, така и от силиций за нуждите на промишления отрасъл за слънчева енергия.
(142)
Както беше посочено по-горе, ако се допусне отпадане на мерките, рискът от повторение на вредата би бил много голям и би застрашил направените напоследък инвестиции от страна на промишлеността на Съюза. Следователно в интерес на промишлеността на Съюза е мерките срещу дъмпинговия внос от КНР да бъдат запазени.
3. Интереси на несвързани вносители/търговци
(143)
Комисията изпрати въпросници на всички известни несвързани вносители/търговци. Отговори бяха получени от двама несвързани вносители, които също така са потребители на разглеждания продукт. Становищата на тези дружества са разгледани в раздела за интересите на потребителите по-долу. Един вносител/търговец заяви интерес, но не отговори на въпросника.
(144)
Предвид факта, че освен снабдяването от КНР вносителите имат достъп също така до доставки на силиций както от производителите от Съюза, така и от източници от трети държави, които не са въвели антидъмпингови мита, като например Норвегия и Бразилия, на които се падат над 56 % от пазарния дял на Съюза, се счита, че конкуренцията на пазара на Съюза не е застрашена.
(145)
Въз основа на горното и предвид липсата на съдействие от всички търговци или на каквито и да било данни за обратното, се стигна до заключението, че действащите понастоящем мерки не са оказали съществено отрицателно въздействие върху тяхното финансово състояние, както и че продължаването на мерките не би засегнало вносителите.
4. Интереси на потребителите
(146)
Следва да се припомни, че EUSMET - сдружение на потребители в химическия сектор, подаде искането за настоящото междинно преразглеждане, ограничено до разглеждане на дъмпинга. Комисията изпрати въпросници до всички известни несвързани потребители и техните сдружения. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването, като някои от тях са основните вносители на силиций от Китай, поставен в режим на активно усъвършенстване. Освен това едно друго сдружение на потребители оказа съдействие, като представи коментари.
(147)
Основните промишлени потребители на силиций в Съюза са химическата и алуминиевата промишленост, които представляват съответно 60 % и 40 % от потреблението на Съюза.
(148)
За химическата промишленост силицият е основната суровина за производството както на силикони с многобройни сфери на приложение, по-специално в отраслите на автомобилостроенето и строителството, така и на полисилиций, използван в електрониката и отрасъла за слънчева енергия. Делът на силиция в разходите за производство на различните видове силикони и полисилиций е бил между 2 % и 35 % в зависимост от производствения процес за всеки вид продукт надолу по производствената верига. В средно изражение обаче делът на силиция в общите разходи за производство на силикони е бил между 11 % и 21 %, а този за полисилиций - между 2 % и 10 %. При антидъмпингово мито от 19 % въздействието върху производствените разходи на потребителите от химическата промишленост, които получават цялото необходимо количество силиций от КНР, се очаква да бъде между 2 % и 4 %. За останалите потребители от химическата промишленост въздействието ще бъде по-слабо.
(149)
Някои от химическите дружества, оказали съдействие в разследването, са основните вносители на силиций от Китай, поставен в режим на активно усъвършенстване и поради това освободен от антидъмпингови мита. При все това те заявиха, че не са могли да преодолеят въздействието на митото или да го прехвърлят на своите клиенти, както и че режимът на активно усъвършенстване не ги е освободил от тежестта, наложена от действащите мерки, тъй като е трябвало да вложат значителни ресурси в тромави митнически и други административни процедури. Нещо повече, те считаха, че са били принудени да инвестират в нови съоръжения в КНР с цел да бъдат близо до източника на евтини суровини и да повишат своята конкурентоспособност на азиатския пазар.
(150)
За алуминиевата промишленост силицият също е важна суровина за производството на леярски сплави от алуминиеви рафинерии. Тези сплави се използват предимно от отраслите на автомобилостроенето и строителството. Делът на силиция в техните производствени разходи е между 8 % и 10 % в зависимост от качеството на използвания скрап със съдържание на силиций. Повечето от алуминиевите рафинерии, оказали съдействие при разследването, са закупували силиций от други трети държави, в които не са въведени антидъмпингови мита, поради факта, че основното местоназначение на продуктите им е пазарът на Съюза, и по тази причина те не могат да се ползват от режима на активно усъвършенстване. При антидъмпингово мито от 19 % въздействието върху производствените разходи на потребителите от алуминиевата промишленост, които получават цялото необходимо количество силиций от КНР, се очаква да бъде около 2 %. За останалите потребители от алуминиевата промишленост въздействието ще бъде по-слабо. Разследването показа, че рентабилността на алуминиевите рафинерии не е особено висока и следователно увеличението на цените на силиция оказва отрицателно въздействие върху техните печалби поради ограничения им марж.
(151)
В химическата промишленост работят около 14 000 души, а в алуминиевата - 6 000. По време на разглеждания период трудовата заетост в химическата промишленост се е увеличила с 8 %, докато в алуминиевата нивото се е запазило стабилно.
(152)
Всички потребители изразиха силно несъгласие с продължаването на действието на мерките, позовавайки се на факта, че те са били приложими твърде дълго, изкуствено са повишили ценовите нива за силиция на пазара на Съюза, независимо от произхода, и промишлеността на Съюза не е претърпяла вреда по време на РПП. При все това, предвид изключително високия пазарен дял на китайските износители на силиций, предназначен за активно усъвършенстване, и конкуренцията в областта на силиция, предназначен за свободно обращение, това становище не може да бъде счетено за основателно. Макар в действителност да беше констатирано, че като цяло на промишлеността на Съюза не е била нанесена вреда, въпросът за вероятността от повторение на вредата трябва да бъде разгледан и в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие. Както бе посочено по-горе (вж. по-специално съображение 133), подобна вероятност бе констатирана в настоящия случай.
(153)
EUSMET заяви, че през РПП на пазара на Съюза е имало недостиг на силиций, което е доказано с твърдението на сдружението, че поръчки на някои от членовете му не са били изпълнени от производители от трети държави. Това твърдение обаче не бе обосновано. При оценяването на наличния капацитет на пазара EUSMET е взел предвид единствено капацитета на производителите от Съюза, без да отчете вноса от трети държави, включително от Китай, поставен под режима на активно усъвършенстване. Следователно в заключение се поддържа стоновището, че не е имало недостиг и че търсенето на пазара е можело да бъде задоволено чрез продажбите на промишлеността на Съюза и количествата от внос.
(154)
EUSMET изрази също твърдението, че промишлеността на Съюза целенасочено ограничава производството чрез сезонно спиране на работата и така ограничава продажбите на пазара на Съюза, за да контролира продажните цени. Един производител от Съюза е имал периоди на престой, но през тях той е разполагал с достатъчно складови наличности, за да може да осъществява доставки за клиентите си в съответствие с действащите дългосрочни договори. Друг производител от Съюза е осъществил някои намаления на производството, но само след РПП и то без да ги повтори. Поради това твърдението на EUSMET, че спирането на производството е имало за цел контролиране на цените, бе счетено за неоснователно.
(155)
Разбираемо е, че потребителите искат да имат свободен достъп до евтини суровини с цел да повишат своята конкурентоспособност. Те считат свободата на избор на източник на доставка за съществена, тъй като неограниченият достъп до силиций според тях ще придобива все по-голямо значение в бъдеще поради очакването увеличение на търсенето на силиций до 2013 г., което до голяма степен се дължи на проектите в сферата на промишления отрасъл за слънчева енергия. EUSMET заяви, че с очакваното увеличение на търсенето на пазара на Съюза за силиций през периода до 2013 г. твърдяният недостиг ще се увеличи. При все това, представените данни, на които са основани допусканията, показват, че дори през 2013 г. потреблението в Съюза ще бъде на по-ниско ниво от потреблението през разглеждания период. Поради това не съществува причина бъдещото търсене на силиций да не може да бъде задоволено. Освен това свободата на избор на източник на доставка не може сама по себе си да оправдае приемането на дъмпингови практики. Конкуренцията на пазара на Съюза изисква равнопоставеност за всички оператори.
(156)
Потребителите от химическата промишленост посочиха също така, че промишлеността на Съюза ще продължи да бъде важен източник на доставки като гаранция за бързо снабдяване с разглеждания продукт, надеждност на доставките и по-високо качество на продукта в сравнение с това на китайския продукт.
(157)
Независимо от това, разследването показа, че действащите мерки не са оказали някакво съществено отрицателно въздействие върху тяхната стопанска дейност. По-специално, някои потребители от химическата промишленост значително са увеличили своя внос на силиций от КНР по време на разглеждания период и повечето от тях са били в добро финансово състояние. Накратко, бе счетено, както и при предишните преразглеждания с оглед изтичане на срока на действие, че продължаването на мерките не би оказало съществено отрицателно въздействие върху промишлените потребители, имайки предвид и факта, че нивото на предложените мерки ще бъде намалено съществено.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(158)
С оглед на горното се стига до заключението, че не съществуват убедителни аргументи срещу продължаването на действието на антидъмпинговите мерки.
И. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(159)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основаваше намерението да се направи препоръка за запазване на мерките, но на по-ниски нива. Също така им беше даден срок за представяне на становища и искания след разгласяване на основните факти и съображения. Съответните направени постъпки бяха анализирани, но не доведоха до промяна на съществените факти и съображения, въз основа на които бе взето решение за запазване на антидъмпинговите мерки.
(160)
В резултат на междинното преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент, следва да бъде наложено антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на по-ниското от двете - маржа на вредата, върху който са основани действащите мерки, и дъмпинговите маржове, констатирани при настоящото преразглеждане.
(161)
Следователно мерките ще бъдат установени на нивото на констатираните дъмпингови маржове, т.е.16,3 % за единственото дружество, получило ИТ, и 19,0 % за всички останали дружества.
(162)
Въз основа на това мерките, чийто обхват на действие е разширен с Регламент (ЕО) № 42/2007 на Съвета (13) към вноса на силиций, изпратен от Република Корея, независимо дали е деклариран с произход от Република Корея, след проведено разследване в съответствие с член 13 от основния регламент, следва да бъдат запазени, но на нивата, посочени в съображение 161.
(163)
От износителите от Република Корея, които възнамеряват да подадат искане за освобождаване от разширеното по обхват антидъмпингово мито в съответствие с член 13, параграф 4 от основния регламент, ще бъде поискано да попълнят въпросник с цел на Комисията да бъде дадена възможност да прецени дали такова освобождаване е основателно. Такова освобождаване може да бъде предоставено след оценка на пазарната ситуация на разглеждания продукт, производствения капацитет и степента на използване на капацитета, снабдяването и продажбите, а също и вероятността от продължаване на практиките, за които не съществува достатъчно основание или икономическа обосновка, както и доказателства за дъмпинг. Обикновено Комисията извършва и посещение за проверка на място. Искането следва да бъде изпратено до Комисията, заедно с цялата необходима информация, и по-специално всяко изменение в дейностите на дружеството, свързани с производството и продажбите за износ на разглеждания продукт,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на силиций, понастоящем класиран в код по КН 2804 69 00, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване, за продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от дружествата, изброени по-долу, е следната:
Дружество
Митническа ставка
Допълнителен код по ТАРИК
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Всички останали дружества
19 %
A999
3. Запазва се разширяването на обхвата на окончателното антидъмпингово мито, приложимо за вноса от „всички останали дружества“ в Китайската народна република (т.е. 19,0 %), към вноса на продукта, описан в параграф 1, изпратен от Република Корея, независимо дали е деклариран с произход от Република Корея (код по ТАРИК 2804690010).
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митническото облагане.
Член 2
1. Исканията за освобождаване от разширеното по обхват мито, посочено в член 1, параграф 3, се подават в писмен вид на един от официалните езици на Съюза и трябва да бъдат подписани от упълномощен представител на заявителя.
2. Искането трябва да бъде изпратено на следния адрес:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Φакс +32 22956505
3. В съответствие с член 13, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може с решение да разреши освобождаването на вноса от дружества, които не заобикалят антидъмпинговите мерки, наложени с настоящия регламент, от разширеното по обхват мито, посочено в член 1, параграф 3.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, като срокът му на действие е пет години.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 25 май 2010 година.
A TANÁCS 467/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2010. május 25.)
a Kínai Népköztársaságból származó szilícium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak - azt a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett szilícium behozatalára is kiterjesztve - az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot és 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatot követő kivetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére, valamint 11. cikkének (2) és (3) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács 2004 márciusában egy hatályvesztési felülvizsgálatot követően a 398/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó szilícium behozatalára. Az uniós határparitáson számított nettó árra vonatkozó, vámkezelés előtti végleges vámtétel 49 % volt. Az eredeti intézkedéseket a 2200/90/EGK rendelettel (3) hozták meg.
(2)
2007 januárjában a 42/2007/EK tanácsi rendelettel (4) a végleges dömpingellenes vámot kiterjesztették a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett szilíciumra is.
2. A hatályvesztés felülvizsgálatára és részleges időközi felülvizsgálatra vonatkozó kérelem
(3)
A Kínából származó szilícium behozatalára vonatkozóan hatályban lévő dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló, 2008. októberi értesítés (5) közzétételét követően 2008. december 1-jén az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatra irányuló kérelem érkezett a Bizottsághoz. Ezen túlmenően 2008. december 18-án az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálatra irányuló kérelem érkezett a Bizottsághoz.
(4)
A hatályvesztés felülvizsgálatára vonatkozó kérelmet az Euroalliages (a ferroötvözet-gyártó gazdasági ágazat összekötő bizottsága) nyújtotta be, a teljes európai uniós szilíciumgyártás jelentős részét - ebben az esetben 100 %-át - képviselő európai uniós gyártók nevében. A kérelem alapjául az szolgált, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
(5)
A részleges időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmet, amelynek hatálya a dömping vizsgálatára korlátozódik, az EUSMET (Európai Fémszilícium-felhasználók Szövetsége) nyújtotta be. A kérelem azon a prima facie bizonyítékon alapul, hogy az intézkedések elrendelésének alapjául szolgáló körülmények megváltoztak, és az új körülmények tartósak.
(6)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő felülvizsgálat és az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (6) közétette az e felülvizsgálatok megindításáról szóló értesítést (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés).
3. A vizsgálat
(7)
A Bizottság a felülvizsgálatok megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmező európai uniós gyártókat, a kínai exportáló gyártókat, az ismert érintett európai uniós importőröket/kereskedőket, a felhasználókat és ezek szövetségeit, valamint a kínai hatóságokat.
(8)
Tekintettel a kérelemben felsorolt kínai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben mintavételről rendelkeztek a dömping, valamint a dömping ismétlődése vagy folytatása valószínűségének megállapítása érdekében az alaprendelet 17. cikke szerint.
(9)
Annak érdekében, hogy a Bizottság képes legyen dönteni a mintavétel szükségességéről, és hogy szükség esetén kiválaszthassa a mintát, minden exportáló gyártót felkértek arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően nyújtson alapvető tájékoztatást az érintett termékre vonatkozóan a 2008. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakban folytatott tevékenységéről.
(10)
A Bizottság 11 kínai vállalattól vagy vállalatcsoporttól kapott választ. Az e vállalatok által benyújtott tájékoztatás vizsgálata után azonban nyilvánvalóvá vált, hogy csak kevés válasz érkezett olyan vállalatoktól, amelyek saját gyártású szilíciumot exportálnak az Európai Unióba. Így az a döntés született, hogy a kínai exportáló gyártók tekintetében mintavételre nincs szükség.
(11)
Valamennyi fent említett kínai vállalat vagy vállalatcsoport jelezte arra vonatkozó szándékát, hogy egyedi vizsgálatot kérjen az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában.
(12)
A Bizottság piacgazdasági elbánás vagy egyéni elbánás kérelmezésére vonatkozó nyomtatványokat küldött az ismert érintett kínai exportáló gyártók részére. Három kínai exportőrtől érkezett piacgazdasági elbánás iránti kérelem, illetve egyéni elbánás iránti kérelem arra az esetre, ha a vizsgálat azt állapítaná meg, hogy az exportáló gyártók nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás követelményeinek. Ezen gyártók egyike azonban ezt követően visszavonta a kérelmét, míg a másik kettőről megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak saját gyártású szilíciumot az Európai Unióba. E két vállalat kérelmének értékelésére így nem került sor.
(13)
Ezen túlmenően hat másik kínai vállalat vagy vállalatcsoport nyújtott be egyéni elbánás iránti kérelmet. A vizsgálat során azonban három vállalat felhagyott az együttműködéssel. A fennmaradó három vállalatcsoportból az egyik a szóban forgó terméket egy nem érintett kereskedőnek értékesítette. A vizsgálat nem tudta egyértelműen megállapítani, hogy az értékesítések végső rendeltetési helye az Európai Unió piaca volt-e. Mivel ez a vállalatcsoport így nem tekinthető exportáló gyártónak, az egyéni elbánás iránti kérelmét el kellett utasítani. A (30) preambulumbekezdésben foglaltak szerint olyan vállalat esetében, ahol az együttműködés az alaprendelet 18. cikke értelmében nem volt kielégítő, a megállapítások a rendelkezésre álló tényeken alapultak. A fennmaradó vállalat egyéni elbánás iránti kérelmét elfogadhatónak találták.
(14)
Végül a mintavételben való részvételt kérő és egyéni vizsgálatot kérelmező két fennmaradó vállalatból csak az egyik nyújtott be kérdőíves választ a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül. Ez a vállalat azonban nem exportálta az érintett terméket az Európai Unió piacára.
(15)
A Bizottság valamennyi ismert érintett fél részére küldött kérdőívet, továbbá azok részére is, akik ezt a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül kérték.
(16)
A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék az álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(17)
A kérdőívre a kérelmező uniós gyártóktól, tizenkét felhasználótól, két felhasználói szövetségtől, hat kínai exportőrtől/gyártótól és három analóg országbeli gyártótól érkezett válasz.
(18)
A Bizottság beszerzett és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt a dömping és a károkozás folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének és a közösségi érdeknek a megállapításához. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
Kérelmező európai uniós gyártók:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Spanyolország
-
Ferropem SAS, Chambery, Franciaország
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Németország
Kínai exportőr gyártók:
-
Jinneng csoport
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Tatung
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Sanghaj
-
Chongqing Trust-Glory New Metal csoport
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Töcsang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Csungcsing
-
Bluestar csoport
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lancsou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Csingjü
-
Mudanjiang csoport
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mutancsiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Tungning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian-Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Lösan
Gyártók az analóg országban (Brazília):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizont
Felhasználók:
Alumíniumipar
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Németország
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Olaszország
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milánó, Olaszország
Vegyipar:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Németország
-
Wacker Chemie AG, München, Németország
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Egyesült Királyság
4. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
(19)
A dömping és a kár folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2008. január 1. és 2008. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott.
(20)
A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).
B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(21)
Az érintett termék megegyezik a korábbi vizsgálatok során vizsgált termékkel, azaz Kínából származó szilíciumfém, amely jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá tartozik (99,99 tömegszázaléknál alacsonyabb szilíciumtartalom). Pusztán a Kombinált Nómenklatúrában foglalt jelenlegi osztályozás alapján ezt szilíciumként kell értelmezni. Az ennél tisztább szilíciumot, amely legkevesebb 99,99 tömegszázalékban tartalmaz szilíciumot, leggyakrabban az elektromosfélvezető-iparban használják, más KN-kód alá sorolták, és az nem tartozik a jelen eljárás hatálya alá.
(22)
A szilíciumot bemerülő ívkemencében állítják elő kvarc (szilícium-dioxid) karbotermikus redukciójával különféle szénreduktánsok jelenlétében. Forgalmazása darabolva, szemcsézve, granulálva vagy porítva történik, a tisztaságára vonatkozóan nemzetközileg elfogadott műszaki szabványok szerint.
(23)
A szilíciumot elsődlegesen két gazdasági ágazat használja fel, méghozzá a vegyipar metilklór-szilán vagy triklór-szilán és tetraklór-szilikon gyártására, az alumíniumipar pedig alumíniumötvözetek és különféle gazdasági ágazatokban - különösen az autóiparban és az építőiparban - öntésre használt ötvözetek gyártásához szükséges elsődleges és másodlagos olvasztómázak előállítására.
2. Hasonló termék
(24)
A korábbi hatályvesztési felülvizsgálatokhoz hasonlóan ez a vizsgálat is kimutatta, hogy a Kínában gyártott és az Európai Unióba exportált szilícium, az analóg országban (Brazília) gyártott és annak nemzeti piacán értékesített szilícium, valamint a kérelmező uniós gyártók által az Európai Unióban előállított és ott értékesített szilícium alapvető fizikai és vegyi tulajdonságai és alapvető felhasználása megegyezik.
(25)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében mind hasonló terméknek minősülnek.
C. A DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(26)
A (12) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a vizsgálat során a piacgazdasági elbánást kérő három vállalat vagy nem saját gyártású szilíciumot exportált az Európai Unióba, vagy visszavonta a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kérelmét. Így egy vállalat esetében sem állapítottak meg piacgazdasági elbánást.
2. Egyéni elbánás
(27)
Főszabályként, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjának megfelelően az adott cikk hatálya alá eső országok tekintetében adott esetben országos szintű vámot vetnek ki, kivéve, ha a vállalatok képesek igazolni azt, hogy megfelelnek az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek, és így jogosultak az egyéni elbánásra.
(28)
Röviden, és pusztán a hivatkozás megkönnyítése érdekében ezeket a feltételeket az alábbiakban foglaljuk össze:
a)
teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalkozás vagy vegyes vállalat esetén az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;
b)
az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;
c)
a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van, illetve bizonyítani kell, hogy a vállalat kellően független az állami befolyástól;
d)
az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik;
e)
az állami beavatkozás mértéke nem teszi lehetővé az intézkedések kijátszását olyan esetben, amikor egyes exportőrökre eltérő vámtételeket határoznak meg.
(29)
Először is meg kell jegyezni, hogy a (12) preambulumbekezdésben említett vállalat, amely elsőnek kérelmezte a piacgazdasági elbánást, majd visszavonta azt, az egyéni elbánásra vonatkozó kérelmét is visszavonta. Így ezt a kérelmet a továbbiakban nem vizsgálták.
(30)
Az egyéni elbánásra vonatkozó kérelmet benyújtó hat vállalat vagy vállalatcsoport közül három megszüntette az együttműködést, egy pedig nem nyújtotta be a szükséges tájékoztatást a meghatározott határidőn belül, és így jelentősen akadályozta az alaprendelet 18. cikke értelmében végzett vizsgálatot. Így ezek a vállalatok együtt nem működőnek minősülnek, és az ezekre vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tények alapján fogadták el.
(31)
Az érintett négy vállalatot vagy vállalatcsoportot tájékoztatták a rendelkezésre álló tények valószínűsíthető alkalmazásáról és az indokokról, valamint lehetőséget biztosítottak a számukra arra, hogy az alaprendelet 18. cikkének (4) bekezdése szerint további magyarázattal szolgáljanak. A négy vállalat egyikétől sem érkezett azonban olyan új bizonyíték vagy tájékoztatás, amely a benyújtott válaszok hiányosságait korrigálta volna, vagy megváltoztatta volna azt a következtetést, hogy ezekre a vállalatokra az alaprendelet 18. cikkét kell alkalmazni.
(32)
A (13) preambulumbekezdésben jelzett, fennmaradó két vállalatcsoport közül az egyik vállalatcsoport nem tekinthető az érintett termék exportőr gyártójának, ennélfogva az egyéni elbánásra vonatkozó kérelmét nem bírálták el.
(33)
A fennmaradó exportőrről megállapítást nyert, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételt teljesíti.
(34)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a Jinneng csoport részére egyéni elbánást kell biztosítani.
3. Rendes érték
3.1. Analóg ország
(35)
Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportőr gyártók esetében az árat az analóg országban érvényes ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani. Bár az eredeti vizsgálatban és az azt követő hatályvesztési vizsgálatokban Norvégiát használták analóg országként, a jelenlegi vizsgálat kimutatta, hogy a norvég piaci körülmények jelentősen megváltoztak. Így Norvégiában a hazai termelés 2005 és 2008 között körülbelül 20 %-kal csökkent, és Norvégiában a szilíciumimport a belföldi fogyasztás 97 %-át tette ki. A vizsgálati időszak során csak egy belföldi gyártó működött a hazai piacon.
(36)
Így a mindkét kérelmező által javasolt Brazília merült fel a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben, mint megfelelő piacgazdasággal rendelkező harmadik ország. Sőt, a vizsgálat megállapította, hogy Brazília Kína után a világon a második legnagyobb szilíciumgyártó, és a brazil piac igen versenyképes, mivel 7 szilíciumgyártó van jelen, amelyek számos, különféle finomságú szilíciumot állítanak elő. Brazília ezenkívül nyitott piacnak minősül, ahol jelentős a főként Kínából származó import volumene. Az erre vonatkozó felhívás ellenére az érintett felek egyike sem fűzött megjegyzést Brazília analóg országként történő kiválasztásához.
(37)
A fentiekre figyelemmel, a kiválasztás idején rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy Brazília a legalkalmasabb analóg ország.
3.2. A rendes érték meghatározása az analóg országban
(38)
Három brazíliai gyártó működött együtt, és adott tájékoztatást a szilícium költségeiről és értékesítéséről a brazil nemzeti piacon. Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportőr gyártók esetében a rendes értéket az e gyártóktól érkezett ellenőrzött információk alapján állapították meg az alábbiak szerint.
(39)
Megvizsgálták, hogy a brazil nemzeti piacon reprezentatív mennyiségben értékesített érintett termék valamennyi fajtája szokásos kereskedelmi forgalom keretében értékesített terméknek tekinthető-e az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint. Ennek során megállapították az egyes termékfajták tekintetében a független fogyasztók részére a nemzeti piacon a vizsgálati időszakban történő nyereséges értékesítések arányát.
(40)
Amennyiben egy termékfajta azon értékesítési volumene, amelyet a számított előállítási költséggel megegyező vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron adtak el, az adott fajta összértékesítési volumenének több mint 80 %-át tette ki, és amennyiben az adott fajta súlyozott átlagára az előállítási költséggel megegyezett vagy azt meghaladta, akkor a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult. Ennek az árnak a kiszámítása az adott termékfajta vizsgált időszakon belüli összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagára alapján történt, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem.
(41)
Amennyiben egy termékfajta nyereséges értékesítési volumene az adott fajta összértékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amennyiben az adott fajta súlyozott átlagára az előállítási költség alatt volt, akkor a rendes érték azon a tényleges belföldi áron alapult, amelyet kizárólag az adott fajta nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagaként számítottak ki.
(42)
Terméktípustól függően a rendes értéket valamennyi értékesítés súlyozott átlagos értékesítési ára vagy kizárólag a nyereséges értékesítések az analóg ország nemzeti piacán érvényes súlyozott átlagos értékesítési ára alapján számították ki, az adott ország három termelőjének ellenőrzött adatai alapján.
4. Exportár
(43)
Az egyéni elbánásban részesülő egyedüli exportőr gyártónak az Európai Unióba irányuló valamennyi exporteladása egy Kínában található, társult kereskedőn keresztül történt, amely ezt követően újraértékesítést végzett az Európai Unióban található, nem társult vevők részére. Ebben az esetben az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése alapján állapították meg.
(44)
Az uniós gazdasági ágazat állítása szerint az exportárakat az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének b) pontjában foglaltakkal ellentétben nem szabadon határozták meg. Közelebbről azt állította, hogy a kínai vámhatóságok és az exportőrök között ártárgyalások zajlottak egy „ésszerű” árszint meghatározása érdekében. Az erre vonatkozóan szolgáltatott bizonyítékok azonban nem a szilíciumra vonatkoztak, és a Bizottság úgy vélte, hogy az említett állítólagos tárgyalások nem befolyásolták a végső felhasználónak felszámított árat, amely a felek közötti szabad tárgyalások eredményeként jött létre. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.
(45)
Az uniós gazdasági ágazat azt is állította, hogy az egyéni elbánásban részesülő vállalat állami tulajdonban áll, bemeneti (input) támogatásokban részesül, és jelentős mértékű kereskedelmi tevékenységet folytat, amely lehetővé tenné számára az intézkedések kijátszását. A vizsgálat azonban feltárta, hogy az érintett exportőr a felülvizsgálati időszak alatt már nem állt állami tulajdonban, ezért kereskedelmi tevékenységeiben nem érvényesült olyan állami befolyás, amely lehetővé tette volna az intézkedések kijátszását. A bemeneti (input) támogatásokra vonatkozó állítást nem tekintették megalapozottnak. Ezért ezeket az állításokat el kellett utasítani.
5. Összehasonlítás
(46)
A rendes érték és az exportárak összehasonlítása gyártelepi paritáson történt. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint megfelelő kiigazításokat végeztek az árakat és összehasonlíthatóságukat érintő tényezők eltéréseinek a figyelembevétele céljából. A szállítás, a fizikai jellemzők, az ellenőrzési költségek, a kezelés és a csomagolás tekintetében szükség esetén szintén sor került indokolt kiigazításokra. A 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján is történt kiigazítás, mivel a társult kereskedőről megállapították, hogy jutalékos alapon működő ügynök feladatait látta el.
(47)
A vizsgálat megállapította, hogy a vizsgálati időszak során exportvámokat vetettek ki a szilícium exportértékesítésére. Mivel a vámok hatással voltak az árak összehasonlíthatóságára, indokoltnak tartották az exportár kiigazítását az árak összehasonlíthatóságát érintő más tényezőkkel, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontjának megfelelően.
(48)
Megállapították, hogy a rendes értéket és az exportárat ugyanazon a közvetett adózási szinten hasonlították össze, vagyis a héa beszámításával.
(49)
Az állítások szerint a Bizottságnak a rendes érték kiszámítása során figyelembe kellett volna vennie, hogy a szilícium nyersanyagának beszerzésére kifizetett héa visszatéríthető. Megállapításra került azonban, hogy az említett beszerzések során kifizetett héa az exportált termékekre vonatkozó héa-visszatérítési szabályozástól és a termékek rendeltetési helyétől függetlenül visszatéríthető volt. Az a tény tehát, hogy a szilícium nyersanyagának beszerzésekor kifizetett héa visszatéríthető volt, semleges tényező, amely semmilyen hatást nem gyakorol az exportár és a rendes érték összehasonlíthatóságára. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani.
(50)
Egy másik állítás szerint a közvetett adózás figyelembevételéhez alkalmazott módszer különbözött attól, mint amelyet a Bizottság más esetekben alkalmazni szokott, és az exportértékesítések utáni héát az exportárból kellett volna levonni. Meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése b) pontjának rendelkezése szerint a közvetett adózás miatti kiigazítást kizárólag a rendes értéken és a fent említett cikkben ismertetett körülmények között (melyek a szóban forgó esetben nem állnak fenn) lehet megtenni. Az állítást ezért elutasították.
6. Dömpingkülönbözet
6.1. Az egyéni elbánásban részesülő vállalat tekintetében
(51)
Azon egyedüli exportőr gyártó tekintetében, aki egyéni elbánásban részesült, a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlagos gyártelepi árak és az analóg ország fentiek szerint megállapított vonatkozó rendes értékének termékkódonkénti összehasonlításával állapították meg.
(52)
Azon egyedüli exportőr gyártó tekintetében, aki egyéni elbánásban részesült, a vámfizetés előtti, EU-határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezett dömpingkülönbözet 16,3 %-a.
6.2. Minden egyéb exportőr/gyártó tekintetében
(53)
A valamennyi egyéb együtt nem működő kínai exportőrre/gyártóra vonatkozó országos dömpingkülönbözet kiszámítása céljából először az együttműködés mértékét állapították meg. Az együttműködés mértéke alacsony volt, azaz nem érte el a Kínából származó összes import 1 %-át. Ennélfogva az együtt nem működő vállalatokra vonatkozó dömpingkülönbözetet a Kínából származó szilícium átlagos importértékének - az Eurostat által rögzített adatok alapján, az egyéni elbánásban részesülő vállalat általi értékesítések kizárását követő kiigazítással - és az analóg ország fentiek szerint megállapított vonatkozó rendes értékének összehasonlításával állapították meg.
(54)
Az egyik fél azt állította, hogy az együttműködés szintjét nem megfelelően mérték fel, mivel az egyik együttműködő exportőr jelentős mennyiségű szilíciumot exportált az Unióba. E körülmények között az állítások szerint az említett exportőrtől származó információkat fel kellett volna használni az országos dömpingkülönbözet kiszámításához, ahogyan az (1) preambulumbekezdésben említett felülvizsgálatban is történt. Ezeket az állításokat el kellett utasítani, mert az említett vállalat által a vele kapcsolatban álló, uniós vállalatnak felszámított árak nem a szokásos piaci feltételeket tükrözték.
(55)
Egy másik állítás szerint az együttműködő importőrök által szolgáltatott adatokat kellett volna használni az országos dömpingkülönbözet kiszámításához. Az (54) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően az említett együttműködő felek által importált mennyiség nagy részét nem a szokásos piaci feltételek szerint importálták, ezért a Bizottság az árakat megbízhatatlannak ítélte. A fennmaradó behozatalokat pedig mennyiségi szempontok miatt nem ítélte elegendőnek ahhoz, hogy azokat az országos vám alapjául lehetne venni. Ezért ezt az érvelést elutasították.
(56)
A nyilvánosságra hozatalt követően az országos dömpingkülönbözet megállapítása során figyelembe vették azokat az észrevételeket, amelyek a rendes értékkel kapcsolatos termékösszetételre vonatkoztak. Az összehasonlítást így az együttműködő importőrök által a terméktípusok tekintetében szolgáltatott információk alapján végezték el.
(57)
Ennek alapján az országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, EU-határparitáson számított CIF-importár 19,0 %-a.
D. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE ÉS A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. A megváltozott körülmények tartós jellege
(58)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a megváltozott körülmények ésszerűen tartósnak tekinthetők-e.
(59)
Annak vizsgálata érdekében, hogy a felülvizsgálati időszak során megállapított dömpingkülönbözet tartósnak tekinthető-e, az exportárak és a rendes érték változását vették figyelembe.
(60)
Elsőként megállapították, hogy a legutolsó felülvizsgálat (7) során tapasztalt dömpingkülönbözet, azaz a 12,5 % közelebb áll a jelenlegi eljárás során megállapított szinthez, mint az intézkedések fennálló szintjéhez.
(61)
Ami a felülvizsgálati időszak utáni exportárakat illeti, az Eurostat-adatok azt mutatják, hogy azok körülbelül 2009 első kilenc hónapja során 15 %-kal csökkentek.
(62)
Ami a rendes értéket illeti, a vizsgálat kimutatta, hogy a rendes érték ugyanezen időszak alatt hasonló arányban csökkent. Következésképpen a szilíciumexport dömpingkülönbözete 2009 első kilenc hónapjában hasonló szintű, mint a felülvizsgálati időszak során megállapított szint.
(63)
A fentiek azt igazolják, hogy a kínai exportárak most közelebb vannak a világpiaci árakhoz, mint az intézkedések eredeti bevezetése idején voltak (8).
(64)
A fentiek alapján arra lehet következtetni, hogy a felülvizsgálati időszak során tapasztalt dömpingszint tartósnak tekinthető.
2. A dömping folytatódásának a valószínűsége az időszakos felülvizsgálatban megállapított szinteken
(65)
Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták annak valószínűségét, hogy a dömping folytatódna-e az időszakos felülvizsgálatban megállapított szinteken az intézkedések visszavonása esetén.
(66)
A dömping folytatódásának valószínűségét illetően megvizsgálták a gyártás és a gyártókapacitás fejlődését, valamint az Európai Unióba és más harmadik országok piacaira irányuló exportértékesítések valószínűsíthető alakulását.
3. Gyártókapacitás, gyártási volumen és fogyasztás Kínában
(67)
A teljes kínai szilíciumgyártási kapacitásra becslést kellett alkalmazni. Míg az érintett felek által szolgáltatott statisztikák (9) 2008-ban 2,2 millió tonna összkapacitást jeleztek, a vizsgálat szerint ez a számadat nyilvánvalóan túlbecsült, mert nem vett figyelembe (például a szilíciumipar átszervezése miatt, a gazdasági válság következtében és a 2008. évi Szecsuán tartománybeli földrengés miatt bekövetkező) számos kohóbezárást, és azt sem, hogy egyes területeken bizonytalan az energiaellátás, ami azt eredményezi, hogy a tényleges kapacitás alacsonyabb, mint a rendelkezésre álló statisztikák szerinti kapacitás. Így a megfelelő kiigazítások után a tényleges gyártókapacitást körülbelül 1,5 millió tonnára becsülték, ami legalább 25 %-os növekedésnek felelt meg a 2002. évi kapacitással összehasonlítva (az (1) preambulumbekezdésben említett előző hatályvesztési vizsgálat vizsgálati időszaka), amikor annak becsült mennyisége 600 000 és 1,2 millió tonna (10) között volt.
(68)
Az EUSMET azt állította, hogy részletes számításokat nyújtott be a kínai termelési kapacitásról, amelynél 40 %-os működési rátát használt. A kapacitást 1,16 millió tonnára becsülte. Az állítás azonban megalapozatlannak bizonyult, mivel az alkalmazott működési rátára vonatkozóan nem nyújtottak be az azt alátámasztó dokumentumot. A Bizottság által alkalmazott működési ráta ellenőrzött adatokból származik, melyeket a legfontosabb kínai együttműködő gyártók bocsátottak rendelkezésére, ezért az e tekintetben a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb adatnak tekinthető. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.
(69)
Ugyanez a fél azt állította továbbá, hogy egy kormánydöntés következtében leállítanák az egy meghatározott kapacitási küszöbön vagy az alatt működő kohókat, és ennek következtében a kínai összkapacitás még tovább csökkenne. A vizsgálat azonban feltárta, hogy a szóban forgó kormányzati intézkedés nem vonatkozna Kína egészére. Az EUSMET nem szolgáltatott bizonyítékot az érintett kohók száma és az összkapacitásra gyakorolt hatás vonatkozásában. A vizsgálat nem tárt fel semmiféle jelentős, ezen okra visszavezethető kapacitáscsökkenést sem. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani.
(70)
Az EUSMET azt állította továbbá, hogy a termelési kapacitás megközelíti a 2008. évi kínai értékesítési mennyiséget, vagyis a 960 000 tonnát, de ezt az állítást sem támasztotta alá. Emellett számos tényező gyakorol hatást az értékesítési mennyiségre (például a készletre termelés, a nyersanyagellátás vagy az olimpiai játékok következtében felmerülő logisztikai problémák), ezért úgy ítélték, hogy az értékesítési mennyiség nem tekinthető megegyezőnek a termelési kapacitással. Ezt az érvet ezért el kellett utasítani.
(71)
Ami a szilícium gyártási mennyiségét illeti, a rendelkezésre álló információk alapján a vizsgálat kimutatta, hogy a gyártási mennyiség jelentősen, 79 %-kal növekedett a 2002. évi 535 000 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 960 000 tonnára. Ennélfogva a kihasználatlan kapacitás volumene óvatos becsléssel körülbelül 540 000 tonnában állapítható meg a felülvizsgálati időszakban, ami közel áll a felülvizsgálati időszak alatti teljes európai uniós fogyasztáshoz, és a kínai belföldi szilíciumfelhasználásnak csaknem kétszeresét teszi ki ugyanezen időszak alatt (lásd a (72) preambulumbekezdést).
(72)
A vizsgálat ugyanakkor kimutatta, hogy a kínai fogyasztás, ami a vizsgálati időszakban körülbelül 280 000 tonnát tett ki, valószínűsíthetően emelkedni fog az elkövetkező években a (73) preambulumbekezdésben foglaltak szerint. A fogyasztás növekedését különböző tényezők, valamint a szilíciumiparban és a feldolgozó gazdasági ágazatokban jelentkező szakpolitikai intézkedések együttese eredményezi. Kínában növekednek a feldolgozó gazdasági ágazatok, és számos beruházásra került sor, illetve sok ilyet terveznek a közeljövőben a feldolgozóipari termékek iránti növekvő igény kielégítésére. Ezen túlmenően a kínai hatóságok számos forrás (például Németország, Egyesült Királyság, Japán és USA) esetében importkorlátozásokat vezettek be egy fontos feldolgozóipari termékre (sziloxán), amelyet jelentős mennyiségben szereztek be ezekből az országokból.
(73)
Míg a szakpolitikai intézkedések, így a szilíciumipar átalakításának pontos hatása nehezen becsülhető meg, számos érdekelt fél jelezte, hogy Kínában 2011 végére a hozzávetőleges kereslet el fogja érni az 580 000 tonnát. Ez a becslés megalapozottnak tekinthető.
(74)
Mindazonáltal, a belföldi keresletre vonatkozó fenti előrejelzésre is figyelemmel, még ha a más piacokra irányuló kínai export el is éri a 2008. évi magas szintet (lásd a (79) preambulumbekezdést), a felesleges kapacitás még így is jelentős lesz (2011-ben körülbelül 240 000 tonna). Meg kell jegyezni, hogy a folyamatban lévő átalakítási folyamatban nemcsak a kereslet növekedése valószínűsíthető Kínában, hanem a gyártókapacitás és a gyártott mennyiség növekedése is.
(75)
A kínai termelési kapacitás valószínűsíthető növekedésére tekintettel az EUSMET információt szolgáltatott számos tervezett szilícium-előállító gyárról, és azt állította, hogy a tervezett létesítmények nagy része nem fog megvalósulni. Állítását kizárólag tagjainak észrevételeire alapozta, és nem támasztotta alá bizonyítékokkal. Emellett azt is állította, hogy amennyiben valószínű a kínai termelési kapacitás növekedése, az elsősorban egy uniós gyártó által tervezett projekt nyomán következne végbe, amely évi 100 000 tonnával növelné a kínai termelési kapacitást. Az EUSMET által szolgáltatott információ nem volt alátámasztva, ezért a Bizottság elutasította az állítást.
(76)
E tekintetben az EUSMET azt állította, hogy a kínai belföldi fogyasztás jóval meghaladta a termelésben bekövetkezett növekedést, és továbbra is nőni fog. A kínai termelési volumen ezért nem tud kellőképpen eleget tenni a kínai belföldi piacon jelentkező keresletnek. A fentiekben említetteknek megfelelően vitathatatlan, hogy a kínai belföldi kereslet a jövőben valószínűleg növekedni fog. Azonban - ahogy a fentiek is rámutatnak - a vizsgálat megállapításai nem erősítették meg az EUSMET állításait. Az EUSMET nem számszerűsítette a kereslet növekedését, illetve a jövőbeli kínai termelési volument, és más információt vagy bizonyítékot sem szolgáltatott állítása alátámasztására, amelyet emiatt figyelmen kívül kellett hagyni.
4. A Kínából az Európai Unióba és más harmadik országokba irányuló import volumene és ára
(77)
A szóban forgó időszakban az EU-ba irányuló kínai export 113 %-kal nőtt a hatályos rendelkezések ellenére. Ami az árakat illeti, a felülvizsgálati időszak alatti növekvő tendencia ellenére az érintett időszakban az árak az EU gazdasági ágazatának uniós értékesítési árai alatt maradtak. Az (54) és (62) preambulumbekezdésekben jelzettek szerint az EU-ba irányuló szilíciumexport árai jelentősen dömpingelt szinten voltak mind a felülvizsgálati időszak alatt, mind azt követően.
(78)
Az Európai Unióban az árszint továbbra is magasabb volt, mint más harmadik országok piacain. Részben ez magyarázza a kínai exportőrök nagy érdeklődését az uniós piac iránt, a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére. Ebben az összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy a kínai exportőrök a hatályos dömpingellenes intézkedéseket úgy játszották ki, hogy a terméket a Koreai Köztársaságban átrakodták (11), ami még inkább megerősíti azt a következtetést, hogy a kínai exportőrök erősen érdekeltek az uniós piacon.
5. A Kínából harmadik országokba irányuló import volumene és ára
(79)
A Kínából más harmadik országok piacaira irányuló export jelentős volumenű volt, és meghaladta az Európai Unióba exportált mennyiséget. Meg kell azonban azt is jegyezni, hogy a harmadik országokba irányuló FOB-paritású árak átlagosan 4 %-kal, illetve 14 %-kal voltak alacsonyabbak, mint az Európai Unióba irányuló export árai 2008-ban, illetve 2009 első kilenc hónapjában (12).
(80)
Az EUSMET azt állította, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a más piacokon szereplő termékösszetételt, amikor megállapította, hogy az uniós piacon a kínai exportárak magasabbak az átlagosnál. Meg kell jegyezni, hogy az EUSMET nem nyújtott be bizonyítékot állítása alátámasztására. Nem szolgáltatott információt vagy nem szolgált magyarázattal arra nézve sem, hogy a más harmadik országokba irányuló kivitel termékösszetétele milyen mértékben lenne ténylegesen különböző. A terméktípusok közötti árkülönbségek igazolására benyújtott bizonyítékok ráadásul csak az uniós piacra és túlnyomó részben a felülvizsgálati időszakot megelőző periódusra, 2001-2002-re vonatkoztak. Ezért azokat nem lehetett kellően megbízható alapnak tekinteni a terméktípusok között a felülvizsgálati időszak alatt és azt követően fennálló árkülönbségek megállapításához. A felülvizsgálati időszakra vonatkozó, rendelkezésre álló információk nem változtattak a (79) preambulumbekezdésben szereplő következtetéseken. A kérelmet ezért elutasították.
(81)
Az USA kivételével, ahol a piacot magas dömpingellenes vámok (139,49 %) védik a Kínából származó szilíciummal szemben, a kínai export előtt nem állt akadály a többi főbb harmadik ország piacán.
(82)
Az EUSMET állítása szerint a kínai szilícium fő célpontja az ázsiai piac, és a japán és koreai piacokon jelentős növekedés mutatkozik. Nem vitatott, hogy a kínai szilícium fő célpontja Ázsia. Habár az elkövetkező években nőhet a felhasználás a japán és dél-koreai piacokon, a felhasználásban bekövetkező növekedés várhatóan nem fogja felvenni a jelentős kínai többletkapacitást. Emellett a vizsgálat azt is feltárta, hogy a japán piac, amely Kína legfontosabb exportpiaca, telített a kínai szilíciummal.
(83)
Az EUSMET azt állította, hogy az intézkedések hatályának megszűnése esetén a vegyipari felhasználók számára rendelkezésre álló kínálat szerkezetében nem következne be változás. A vizsgálat azonban nem erősítette meg ezt az állítást, mivel több felhasználó (vegyipari és alumíniumipari felhasználói ágazatok) azt állította, hogy az intézkedések hatályának megszűnése esetén nagyobb mennyiségben vennének igénybe Kínából származó terméket. Ezért ezt az állítást elutasították.
(84)
A fentiekre figyelemmel az várható, hogy a kihasználatlan kínai kapacitások az uniós piacra irányulnának, ha az intézkedések hatályon kívül helyezését engedélyeznék.
(85)
Tekintettel arra, hogy a vizsgált időszakban az EU-ba irányuló import dömpingelt volt, nagyon valószínű, hogy a dömping akkor is folytatódna, ha az intézkedések hatályon kívül helyezését engedélyeznék. Ezt igazolják a vizsgált időszak utáni fejlemények, amikor a Kínából származó szilíciumimport továbbra is a vizsgált időszak alatti áraknál alacsonyabb szintű volt (lásd a (131) preambulumbekezdést).
6. Következtetés
(86)
A vizsgálat kimutatta, hogy az érintett terméknek az Európai Unióba irányuló exportvolumene a szóban forgó időszakban jelentősen növekedett, és hogy az ezen importok tekintetében megállapított dömping szintje a vizsgálati időszakban jelentős volt.
(87)
Tekintettel a Kínában a vizsgálati időszakban rendelkezésre álló kihasználatlan kapacitásokra, a növekvő hazai kereslet ellenére nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén nagy mennyiségű szilíciumot exportálnának dömpingáron az Európai Unióba. Valójában a kínai belföldi kereslet nem lenne képes a kihasználatlan kapacitások lekötésére, és az uniós piac az egyetlen jelentős piac, ahová a felesleges kapacitások exportálhatók lennének. Sőt az uniós piac vonzó a kínai exportőrök számára, mivel az uniós vevőknek felszámított árak átlagosan magasabbak, mint a harmadik országok vevői által fizetett árak. A kínai exportőrök uniós piac iránti érdeklődését az is megerősíti, hogy a múltban az intézkedéseket kijátszó gyakorlatot folytattak.
(88)
Ebből az következik, hogy a dömping folytatása valószínűsíthető.
E. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
(89)
A három panaszos uniós gyártó válaszolt a kérdőívekre, és teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során. A panaszosok termelése a teljes uniós termelést alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében.
F. AZ EU PIACÁNAK HELYZETE
1. Előzetes megjegyzés
(90)
Az uniós gazdasági ágazatra és fogyasztásra vonatkozó egyedi adatokat az alaprendelet 19. cikkének megfelelően indexálni kell, mivel az uniós gazdasági ágazat csak három gyártóból áll, amelyből kettő azonos cégcsoporthoz tartozik. Az Eurostat adatait ki kellett igazítani, figyelemmel azokra az adatokra, amelyekre nézve a tagállamok bizalmas kezelést kértek a szilíciumimportjukat illetően, és ebből kifolyólag ezeket az adatokat indexálni is kellett.
2. Uniós fogyasztás
1. táblázat
Uniós fogyasztás (az értékesítési mennyiség alapján)
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
115
118
121
Év/év tendencia
-
15 %
3 %
3 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok és a kiigazított Eurostat-statisztikák.
(91)
Az uniós fogyasztás alapja az uniós gazdasági ágazatnak az Európai Unióban végzett kombinált értékesítési volumene és a harmadik országokból származó import volumene, kiigazított Eurostat-adatok alapján.
(92)
Ennek alapján, ahogyan azt a fenti 1. táblázat is mutatja, az uniós fogyasztás jelentősen, 21 %-kal növekedett az érintett időszakban.
3. Volumen, piaci részesedés és kínai importárak
2. táblázat
A Kínából származó import volumene, piaci részesedése és az importárak
Mutatók
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Importvolumen
100
183
168
213
Piaci részesedés
100
159
143
176
CIF-importár EUR/tonna
100
106
120
188
Forrás: Kiigazított Eurostat statisztika.
(93)
A szóban forgó időszakban a Kínából származó import volumene 113 %-kal nőtt, míg az uniós fogyasztás 21 %-kal emelkedett. Az adatok tartalmazzák a Koreai Köztársaságból származó szilíciumimportot is, mivel 2007-ben az intézkedéseket erre az országra is kiterjesztették egy kijátszásellenes eljárás során. A hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére a kínai piaci részesedés hetven százalékponttal emelkedett az érintett időszak alatt, és ez messze meghaladja a 2002. évi 3,9 %-os piaci részesedést, amit a korábbi vizsgálati időszakban állapítottak meg. A Kínából importált mennyiség túlnyomó többségét, körülbelül 90 %-át, azonban aktív feldolgozás alá helyezték, felfüggesztett vámfizetéssel.
(94)
A Kínából származó import átlagárai a figyelembe vett időszak alatt 88 %-kal emelkedtek. A legmagasabb áremelkedés viszont 2007 és a vizsgálati időszak között volt.
(95)
Az uniós gazdasági ágazat átlagos gyártelepi árát az EU-határparitáson számított átlagos kínai CIF-importárral hasonlították össze. Ezek az árak a kiigazított Eurostat-adatokból származnak, és tartalmazzák az importálás utáni költségeket, vámokat és dömpingellenes adókat. Az összehasonlítás szerint a kínai importárak nem jelentettek alákínálást az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak a vizsgálati időszak során. Az átlagos kínai importárak tartalmazták az aktív feldolgozásra szánt kínai szilícium értékesítését is. Meg kell jegyezni, hogy az aktív feldolgozásra szánt szilícium ára, amely a kínai eredetű import túlnyomó többségét tette ki, átlagosan 15 %-kal bizonyult magasabbnak a vizsgálati időszak alatt, mint a szabad forgalomba bocsátásra szánt szilícium ára.
(96)
A fentiek alapján megállapítást nyert, hogy ha az intézkedések nem lettek volna hatályban, akkor a szabad forgalomba bocsátásra szánt kínai eredetű importmennyiség árai 12 %-os alákínálást jelentettek volna az uniós gazdasági ágazat árainak.
4. Harmadik országokból származó volumen, piaci részesedés és importárak
3. táblázat
Más harmadik országokból származó import (volumen)
Mutatók
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Norvégia
100
114
100
113
Brazília
100
113
123
93
Oroszország
100
39
114
116
Bosznia és Hercegovina
100
202
165
174
Más harmadik országok
100
110
101
118
Összesen
100
112
112
110
Piaci részesedés
100
97
95
91
Forrás: Eurostat.
4. táblázat
Más harmadik országokból származó import (átlagárak)
Mutatók
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Norvégia
100
93
101
128
Brazília
100
98
108
149
Oroszország
100
130
116
170
Bosznia és Hercegovina
100
102
116
163
Más harmadik országok
100
112
116
119
Összesen
100
100
108
145
Forrás: Eurostat.
(97)
Míg a Kínától és a Koreai Köztársaságtól eltérő harmadik országokból származó szilíciumimport volumene a figyelembe vett időszak alatt 10 %-kal növekedett, az említett behozatal piaci részesedése a vizsgált időszakban kilenc százalékponttal csökkent. Az Európai Unióba szállító fő exportőrök Brazília, Norvégia és Oroszország voltak, Bosznia és Hercegovina pedig új beszerzési forrásként jelent meg.
(98)
Az említett országokból származó import árai a vizsgálati időszakban 45 %-kal emelkedtek, és átlagosan 15 %-kal haladták meg a kínai árakat, kivéve a vizsgálati időszakot, amikor 5 %-kal alacsonyabbak voltak.
5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
5.1. Gyártás, gyártókapacitás és kapacitáskihasználás
5. táblázat
Uniós gyártás, gyártókapacitás és kapacitáskihasználás
Index
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Gyártás
100
94
108
107
Év/év tendencia
-
-6 %
14 %
0 %
Gyártókapacitás
100
102
112
114
Év/év tendencia
-
2 %
11 %
2 %
Kapacitáskihasználás
100
92
96
94
Év/év tendencia
-
-8 %
3 %
-2 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(99)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelése 7 %-kal növekedett. Az uniós gazdasági ágazat gyártókapacitása a figyelembe vett időszak alatt 14 %-os össznövekedést mutatott a beruházások eredményeként. A kapacitáskihasználás azonban a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent. Ezt a fejleményt az ugyanazon időszak alatt tapasztalt 21 %-os jelentős uniós fogyasztásnövekedés fényében kell értékelni.
5.2. Raktárkészletek
6. táblázat
Raktárkészletek
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
91
82
82
Év/év tendencia
-
-9 %
-9 %
0 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(100)
A figyelembe vett időszak alatt a raktárkészletek 18 %-kal csökkentek. Ennek oka a magas kereslet volt, különösen 2007 során és a vizsgálati időszak alatt, amely a gazdasági ciklusban kivételesen kedvező periódus volt. 2005-ben a készletek az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítési volumenének 27 %-át tették ki, míg a vizsgálati időszak alatt ez az érték az uniós értékesítési volumen 19 %-ára esett vissza.
5.3. Értékesítés, piaci részesedés és árak
7. táblázat
Értékesítési volumenek és értékek
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (index)
100
103
116
118
Év/év tendencia
-
3 %
13 %
2 %
Értékesítési érték (index)
100
105
132
178
Év/év tendencia
-
5 %
27 %
45 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
8. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
89
98
98
Év/év tendencia
-
-11 %
9 %
-1 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok, kiigazított Eurostat-statisztikák.
9. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
102
114
150
Év/év tendencia
-
2 %
12 %
37 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(101)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 18 %-kal növekedett. Ugyanebben az időszakban az értékesítés értéke 78 %-kal nőtt, 2007-ben és a vizsgálati időszakban pedig a szilíciumpiacon tapasztalt megnövekedett kereslet eredményeként komoly növekedést lehetett tapasztalni. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése azonban két százalékponttal csökkent a vizsgálati időszakban. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése, valamint kapacitáskihasználásának a (99) preambulumbekezdésben említett csökkenése a figyelembe vett időszakban azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nem sikerült teljes mértékben kihasználnia - különösen a piaci részesedés tekintetében - a szilíciumpiacon tapasztalható megnövekedett keresletből és fogyasztásból származó előnyöket.
(102)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai jelentősen emelkedtek 2007-ben és a vizsgálati időszakban, mivel e két év során jelentős volt a kereslet a szilíciumpiacon, ami kivételesen magas árakhoz vezetett. A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagárai 50 %-kal emelkedtek. Az eladási árak lényeges növekedése és a termelési költségek alacsony emelkedése jelentős szerepet játszott az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének számottevő javulásában.
5.4. Az uniós árakat érintő tényezők
(103)
A vizsgált időszakban tapasztalható magas kereslet jelentős áremelkedéshez vezetett. A harmadik országokból származó behozatali árak, ideértve Kínát is, ugyanazt az emelkedő tendenciát követték, mint az uniós gazdasági ágazat árai.
(104)
A figyelembe vett időszakban az átlagos gyártási költségek 21 %-kal emelkedtek, míg az eladási egységár ugyanezen időszakban átlagosan 50 %-kal nőtt.
5.5. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
10. táblázat
Foglalkoztatás
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
93
91
100
Év/év tendencia
-
-7 %
-2 %
9 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
11. táblázat
Termelékenység
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
101
119
108
Év/év tendencia
-
1 %
18 %
-11 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
12. táblázat
Bérek (EUR/alkalmazott)
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
94
107
117
Év/év tendencia
-
-6 %
13 %
10 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(105)
A foglalkoztatás összességében stabil maradt a figyelembe vett időszak alatt, míg a bérek átlagosan 17 %-kal emelkedtek. A termelékenység 8 %-kal nőtt ugyanezen időszak alatt a gyártási volumen növekedésének eredményeként.
5.6. Nyereségesség
13. táblázat
Nyereségesség
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
161
389
671
Év/év tendencia
-
61 %
228 %
282 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(106)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége 2005-től a vizsgálati időszakig csaknem hatszorosára emelkedett, elérve a vizsgálati időszak alatti magas szintet. A 2007-ben és a vizsgálati időszak során tapasztalt magas nyereség a fennálló kivételesen kedvező gazdasági feltételekből eredő erőteljes szilíciumpiaci kereslet következtében megnövekedett eladási árakból származott. Ez a nyereségesség az időszak során tapasztalt 21 %-os gyártásiköltség-növekedés ellenére fennállt.
5.7. Beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
14. táblázat
Beruházások és tőkebevonási képesség
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
135
310
717
Év/év tendencia
-
35 %
174 %
408 %
Beruházások megtérülése
7 %
14 %
47 %
96 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(107)
A vizsgált időszakban a beruházások jelentősen - hatszorosára - növekedtek, ami körülbelül a termelt nyereség 30 %-ának felel meg. Az uniós gazdasági ágazat kifejezte az uniós szilíciumpiac iránti elkötelezettségét, mivel az új beruházások a gyártókapacitás növeléséhez kapcsolódtak, egyrészt új gépek üzembe állításával, másrészt a meglévő gépek fejlesztésével. Ezen túlmenően beruházások történtek a napenergia-ágazatokban használatos nagy tisztaságú szilícium előállítására szolgáló kohászati eljárások terén is. Ennek az új terméknek nagyon jók a jövőbeli kilátásai.
(108)
A vizsgálat arra is rámutatott, hogy a beruházások megtérülése, azaz a termék adózás előtti nettó nyeresége a termékre fordított tárgyi eszközök nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezve jelentősen nőtt a vizsgált időszakban. A vizsgálat nem derített fényt olyan bizonyítékra, ami arra mutatna, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a tőkebevonási képességet illetően jelentős problémája lett volna.
5.8. Pénzmozgás
15. táblázat
Pénzmozgás
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
114
348
672
Év/év tendencia
-
14 %
233 %
325 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(109)
A pénzmozgás a nyereségességhez hasonló kedvező tendenciát követett, és jelentősen növekedett a vizsgált időszak alatt.
5.9. Növekedés
(110)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazatnak nem sikerült teljes mértékben kihasználnia a fogyasztás jelentős növekedéséből származó előnyöket, mivel kapacitásának 80 %-án működött, és piaci részesedése két százalékponttal csökkent. A hatályos intézkedések ellenére a kínai eredetű import lényegében lefedte a fogyasztás növekedését az aktív feldolgozás alá vont hatalmas mennyiségekkel.
5.10. A dömpingkülönbözet nagysága
(111)
A vizsgálati időszak alatt a hatályos intézkedések ellenére folytatódott a jelentős dömping, bár az egyéni elbánásban részesülő egyedüli együttműködő exportőr gyártótól származó adatok és a rendelkezésre álló tényeken alapuló számítások alapján annak szintje alacsonyabb volt, mint amit az eredeti vizsgálatban megállapítottak.
5.11. A múltbeli dömping hatásait követő fellendülés
(112)
Az uniós gazdasági ágazat a korábbi dömpinget követően a kedvező gazdasági környezetnek köszönhetően sikeresen visszanyerte erejét, különösen az értékesítési volumen, az eladási árak és a nyereségesség tekintetében. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a dömpingkülönbözetek jelentősek maradtak.
5.12. Az uniós gazdasági ágazat exportaktivitása
16. táblázat
Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene
2005
2006
2007
Vizsgálati időszak
Index
100
72
168
27
Év/év tendencia
-
-28 %
96 %
- 141 %
Forrás: A kérdőívre az uniós gazdasági ágazat által adott, ellenőrzött válaszok.
(113)
Az uniós gazdasági ágazat szilíciumexportja több mint a felével csökkent a figyelembe vett időszak alatt, főként a vizsgálati időszakban. Míg összehasonlító adatként ez a zuhanás drámainak tűnhet, abszolút értékben kevésbé jelentős, mivel az uniós gazdasági ágazat nem exportorientált. Az uniós gyártók erősen az Európai Unió piacához kötődnek. Meg kell jegyezni azonban, hogy egyes uniós gyártóknak társult vállalkozásaik vannak az Európai Unión kívül, amelyek e piacokon folytatnak gyártást és értékesítést, és így csökkentik az Európai Unióból származó exportigényt.
5.13. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
(114)
A dömpingellenes intézkedéseknek egyértelműen kedvező hatásuk volt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A figyelembe vett időszak során minden fő kármutató - úgymint a termelés, a termelékenység, a készletek, az értékesítési volumen, az eladási árak, a beruházások, a nyereségesség és a pénzmozgás - kedvezően alakult. A vizsgálati időszakban elért nyereség azt a tényt tükrözi, hogy ez az időszak a gazdasági ciklusban kivételesen kedvező periódus volt.
(115)
Ami az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését illeti, az enyhe csökkenés utalhat károkozásra abban az értelemben, hogy a rendelkezésre álló gyártókapacitás ellenére az uniós gazdasági ágazat nem tudta kihasználni a megnövekedett fogyasztásból származó előnyöket.
(116)
Következésképpen, figyelemmel az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó mutatók kedvező alakulására, megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat nem szenvedett jelentős kárt a figyelembe vett időszakban. Ennélfogva megvizsgálták, hogy valószínűsíthető-e a kár megismétlődése az intézkedések hatályvesztése esetén.
G. A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
1. A dömping folytatódása és a károkozó dömping megismétlődése valószínűségi elemzésének összegzése
(117)
Emlékeztetni kell arra, hogy a hatályos intézkedések ellenére a kínai eredetű import jelentősen növekedett, és a harmadik országokból származó import által elveszített piaci részesedés nagy részét átvette. A kínai exportőr gyártók továbbra is jelentős szinten dömpingeltek. Ezen az alapon nincs ok azt feltételezni, hogy a kínaiak nem folytatnák a dömpinget. Ezen túlmenően ha a vizsgálati időszak alatt az intézkedések nem lettek volna hatályban, akkor a szabad forgalomba bocsátásra szánt kínai eredetű importmennyiség árai 12 %-os alákínálást jelentettek volna az uniós gazdasági ágazat árainak.
(118)
Meg kell jegyezni, hogy 2007-ben egy kijátszásellenes eljárást követően az intézkedéseket kiterjesztették a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett szilíciumra is. Az intézkedések kiterjesztése kedvező hatással járt, mivel a Koreai Köztársaságból származó szilíciumimport hirtelen visszaesett.
(119)
A vizsgálat szerint a kínai gyártók jelentős - körülbelül 540 000 tonnányi - kihasználatlan kapacitással rendelkeztek a vizsgálati időszak alatt. A várható kínai keresletnövekedés ellenére a felesleges kapacitás - a (74) preambulumbekezdésben foglaltak szerint - várhatóan az elkövetkező években is fennmarad.
(120)
A korábban említetteknek megfelelően Kína számára az uniós piac a fő felvevőhely, mivel másik jelentős exportpiacán, az USA-ban Kínával szemben komoly dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, így az a piac a kínai export számára gyakorlatilag elérhetetlen.
(121)
A kínai importárak átlagosan 15 %-kal alacsonyabbak a harmadik országok importárainál, és csak a vizsgálati időszakban voltak ennél 5 %-kal magasabbak. Figyelemmel a kínai exportőr gyártóknak az uniós piacon fennálló érdekeire, ha az intézkedéseket visszavonnák, a várakozások szerint hatalmas volumenű export irányulna az uniós piacra a harmadik országok árainál alacsonyabb árakon, ami erőteljesen lenyomná az árakat.
(122)
Az EUSMET állítása szerint a harmadik országok behozatalának 56 %-os piaci részesedése a kínai behozatal viszonylag alacsony piaci részesedéséhez viszonyítva nagyobb hatást gyakorolt az uniós gyártók piaci részesedésére a felülvizsgálati időszakban, különösen azért, mert a harmadik országokból származó behozatalok ára 5 %-kal alacsonyabb volt a kínai behozatal áránál. E tekintetben megállapították, hogy annak ellenére, hogy a harmadik országokból származó behozatal árai 5 %-kal alacsonyabbak a kínai behozatal árainál, az előbbi behozatal piaci részesedése 2007 és a felülvizsgálati időszak között 4 %-kal csökkent, míg a kínai behozatal piaci részesedése 34 %-kal nőtt (lásd a fenti 2. és 3. táblázatot). Ugyanezen időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése stabil maradt. E körülmények között nem vonható le az a következtetés, hogy a harmadik országbeli behozatal döntő hatást gyakorolt volna az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére a felülvizsgálati időszak alatt.
(123)
Az állítások szerint a Bizottság a kínai exportárak valószínűsíthető változásának értékelésekor nem vette figyelembe a termelési költségek valószínűsíthető növekedését, ami a magasabb villamosenergia-költségek, az energiaellátásban fellépő hiány, a beruházási költségek növekedése, a magas infláció, továbbá a nyersanyagárak és a nemzetközi szállítás költségeinek növekedése okozott. Ha emelkednének is a villamosenergia-költségek Kínában, nem ez az egyetlen lényeges költségelem. Emellett nem bocsátottak rendelkezésre információt a feltételezett emelkedés mértékéről, valamint az összköltségre és ennek következtében az értékesítési árakra gyakorolt pontos hatásáról. Más elemek vonatkozásában a becslések vagy teljes mértékben spekulatívak és/vagy nincsenek megfelelően alátámasztva vagy számszerűsítve, ezért nem lehet megfelelő következtetést levonni belőlük. Meg kell jegyezni azt is, hogy tévedés azt feltételezni, hogy az exportárak szükségszerűen a termelési költségek szintjén alapulnának, mivel számos más tényező - például kormányzati intézkedések vagy a kínálat és kereslet kérdése - is befolyásolhatja az árszintet.
(124)
Azt is megállapították, hogy azokon a harmadik országbeli piacokon, ahol nem voltak hatályban dömpingellenes vámok, a kínai exportárak a vizsgálati időszak alatt alacsonyabb szinteken voltak az uniós piacon tapasztalt árakhoz képest.
(125)
Ennélfogva megállapították, hogy a dömping folytatódott, és valószínűsíthető a dömpingelt import mennyiségének a megnövekedése, ami az Európai Unióban az árak csökkenése irányába hatna - legalább is rövid távon -, ha az intézkedéseket visszavonnák. A fentiek alapján nincs ok feltételezni, hogy a kínai árak növekednének. Következésképpen fennáll a valószínűsége a kár megismétlődésének, mivel ez kedvezőtlenül érintené az uniós gazdasági ágazat nyereségességét, valamint a vizsgálati időszak alatt megtapasztalt pénzügyi megerősödését.
2. A dömpingelt importnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása - mutatók és valószínűsíthető fejlemények a vizsgálati időszak utáni időszakban
(126)
A növekvő fogyasztással jellemezhető időszak során csökkent az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése és a harmadik országokból származó import piaci részesedése, míg a kínai import piaci részesedése jelentősen növekedett. Figyelemmel ezekre a kevert mutatókra (azaz az uniós gazdasági ágazat átfogó megerősödése, de piaci részesedésének csökkenése) és arra a tényre, hogy a vizsgálati időszak egy kivételesen kedvező periódus volt a gazdasági ciklusban, a vizsgálati időszakot követő fejleményeket is megvizsgálták, hogy a jövőbeli tendenciákról egyértelműbb képet lehessen kapni. Emlékeztetni kell arra is, hogy az árak lenyomásából eredő kár megismétlődésének a veszélyét a globális gazdaság folyamatai - és ezekek a keresletre és a fogyasztásra gyakorolt hatásai - is növelik.
(127)
A kiigazított Eurostat-adatok és az uniós gazdasági ágazat által az uniós értékesítési volumen és az árak változásairól a 2009. januártól 2009. szeptemberig terjedő időszak tekintetében szolgáltatott információk alapján az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének egyértelmű és folyamatos csökkenő tendenciája figyelhető meg. Az értékesítési volumen a 2008. megfelelő kilenc hónapjában eladott mennyiség 52 %-át tette ki, bár a hosszú távú szerződések és a gyártás csökkenése következtében az átlagos eladási árak ugyanazon a szinten maradtak, mint 2008-ban.
(128)
Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége tekintetében jelentős kedvezőtlen változás következett be. A nyereségszintek folyamatosan csökkentek és alacsony szintre zuhantak, még az eredeti vizsgálatban kitűzött 6,5 %-os nyereségcélnál is alacsonyabbra.
(129)
Meg kell jegyezni, hogy a világgazdasági válság következtében az Európai Unióban jelentősen csökkent a kereslet. Ez kedvezőtlen hatással járt az értékesítési volumenre és a nyereségességre az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete romlott, és ezzel az sérülékenyebbé vált. Ilyen körülmények között az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes megküzdeni a megnövekedő kínai dömpingelt import kedvezőtlen hatásaival. A helyzet további romlása valószínűsíthető az ilyen importok nyomása következtében.
(130)
A kínai eredetű import mind volumenét, mind pedig árait tekintve csökkent, és az előbbi volt a jelentősebb változás. Ami az árakat illeti, a kínai importárak jobban csökkentek, mint az uniós gazdasági ágazat árai (8 %-kal, illetve 2 %-kal). A vizsgálati időszak utáni periódusban nem állapítottak meg sem alákínálást, sem pedig alulértékesítést. Ha azonban az intézkedések nem lettek volna hatályban, a kínai importárak az uniós gazdasági ágazat árai alá történő 3 %-os alákínálást jelentettek volna, és 11 %-os alulértékesítésre került volna sor. Ezen túlmenően megállapították, hogy ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, a szabad forgalomba bocsátásra szánt mennyiségek importárai az uniós gazdasági ágazat árai alá történő 22 %-os alákínálást jelentettek volna, és az alulértékesítés elérte volna a 38 %-ot.
(131)
Azt is megállapították, hogy a kínai exportárak a dömpingellenes vámokkal nem védett harmadik országbeli piacokon sokkal alacsonyabbak voltak, mint az uniós piacon, összehasonlítva azokat a vizsgálati időszak során tapasztalt árakkal, a (123) preambulumbekezdésben említettek szerint. Ez arra utal, hogy gazdasági visszaesés idején az árakra irányuló lefelé ható nyomás megélénkül.
(132)
A fentiek alapján - és tekintettel az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének egyértelműen romló tendenciájára - megállapították, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a kár megismétlődése valószínűsíthető.
3. A kár megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos következtetések
(133)
Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető a Kínából származó és az Európai Unióba irányuló dömpingelt import jelentős növekedése, ami az árakra lefelé ható nyomást gyakorolna. Ez a helyzet nem csak az uniós gazdasági ágazat által a gyártás fejlesztése és korszerűsítése terén végzett jelentős beruházásokat veszélyeztetné, hanem a napelemekhez használt szilícium gyártására irányuló új fejlesztéseket is, ami pedig a jövő piaca. A kár megismétlődésének valószínűségét tovább fokozza a jelenlegi gazdasági visszaesés is.
H. UNIÓS ÉRDEK
1. Előzetes megjegyzés
(134)
Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően megvizsgálták, hogy a fennálló dömpingellenes intézkedések folytatása az Európai Unió egészének érdekeivel ellentétes lenne-e. Az uniós érdek meghatározásának az alapja a különféle érintettek, így az uniós gazdasági ágazat, az importőrök/kereskedők és a szóban forgó termék felhasználói érdekeinek az értékelése volt.
(135)
Emlékeztetni kell arra, hogy az előző felülvizsgálatok szerint az intézkedések elfogadása nem minősült az uniós érdekkel ellentétesnek. Továbbá mivel a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, szükséges annak a helyzetnek az elemzése, amelyben a dömpingellenes intézkedések már hatályban voltak, és értékelni kell a jelenlegi dömpingellenes intézkedések által az érintett felekre gyakorolt nem kívánatos kedvezőtlen hatásokat is.
(136)
Ezen az alapon megvizsgálták, hogy van-e olyan kényszerítő ok, amelyből az következne, hogy ebben az esetben nem szolgálná az uniós érdeket az intézkedések fenntartása, azon fenti következtetés ellenére, hogy valószínűsíthető a dömping folytatódása és a kár megismétlődése.
2. Az uniós gazdasági ágazat érdekei
(137)
Emlékeztetni kell arra, hogy a 2007-ben és a vizsgálati időszakban elért magas haszonkulcs az eladási árak növekedésének eredménye volt. Ez a tényező várhatóan nem folytatódik a következő években.
(138)
Az uniós gazdasági ágazat bebizonyította, hogy életképes és versenyképes gazdasági ágazat, amely képes alkalmazkodni a megváltozott piaci körülményekhez. Ezt különösen megerősítette, hogy a vizsgált időszakban valamennyi fő kármutató kedvező irányban változott. Az intézkedéseknek az előző hatályvesztési felülvizsgálat óta történő fenntartása hozzájárult az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének helyreállításához, különös tekintettel az uniós piac árszintjére.
(139)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat bizonyította elkötelezettségét az uniós szilíciumpiac iránt, és jelentősen növelte hatékonyságát. Az uniós gazdasági ágazat jelentős beruházásokat tett nem csak a gyártási kapacitása növelésére, hanem a napenergia-ágazatokban használatos nagy tisztaságú szilícium előállítására szolgáló kohászati eljárásokra vonatkozó kutatás és technológiafejlesztés terén is.
(140)
A napelemekhez szükséges szilícium piaca kitűnő jövőbeli kilátásokkal rendelkező új piac, figyelemmel az elkövetkező években a napenergia használata terén várható növekedésre. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazat számára létfontosságú, hogy részt vegyen ezen az új piacon. E tekintetben két uniós gyártó tervezi egy-egy új, a napelemekhez szükséges szilíciumot gyártó üzem felépítését az Európai Unióban az uniós piac szükségleteinek részbeni fedezésére. Meg kell jegyezni, hogy az ebben az új piaci szegmensben végzett beruházások nagyban függnek attól, hogy az Európai Unióban működik-e hagyományos szilíciumgyártás, ami a napelemekhez szükséges szilícium előállítása során használt fő alapanyagot biztosítja.
(141)
Ezen túlmenően az egyik uniós gyártó bejelentette, hogy új létesítményre vonatkozó beruházást tervez Kínában annak érdekében, hogy fedezze a kínai piacon várható keresletnövekedést mind a hagyományos szilícium, mind pedig a napelemekhez szükséges szilícium terén.
(142)
A fentieknek megfelelően, ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, nagyon valószínű lenne a kár megismétlődésének a kockázata, és ez veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat által a közelmúltban végzett beruházásokat. Ennélfogva az uniós gazdasági ágazatnak az az érdeke, hogy fenntartsák a dömpingelt kínai importtal szembeni intézkedéseket.
3. A független importőrök/kereskedők érdekei
(143)
A Bizottság kérdőíveket küldött ki minden ismert független importőr/kereskedő részére. Két olyan független importőr válaszolt, amely egyben az érintett termék felhasználója is volt. Az e vállalatok által tett megjegyzések a felhasználói érdekekre vonatkozó alábbi részben találhatók. Egy importőr/kereskedő bejelentkezett, de nem válaszolt a kérdőívre.
(144)
Figyelemmel arra tényre, hogy a kínai beszerzési forrás mellett az importőrök uniós gyártóktól és harmadik országbeli forrásokból - mint például Norvégia vagy Brazília - is dömpingellenes vámtól mentesen beszerezhetik a szilíciumot, amelyek így az uniós piacon több mint 56 %-os részesedéssel bírnak, megállapították, hogy az uniós piacon biztosított a verseny.
(145)
A fentiek alapján, és tekintettel arra, hogy egyetlen kereskedő sem működött együtt, illetve arra, hogy nem jelezték ennek ellenkezőjét, megállapították, hogy a jelenleg hatályos intézkedéseknek nincs számottevő kedvezőtlen hatásuk a kereskedők pénzügyi helyzetére, és hogy az intézkedések fenntartása nem érintené az importőröket.
4. A felhasználók érdeke
(146)
Emlékeztetni kell arra, hogy az EUSMET - felhasználói szövetség a vegyipari ágazatban - nyújtotta be a jelenlegi időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmet, a dömpingre korlátozva. A Bizottság kérdőíveket küldött ki minden ismert független felhasználó és ezek szövetségesei részére. Tizenkét felhasználó működött együtt a vizsgálatban, akik közül egyik az aktív feldolgozásra bocsátott kínai szilícium fő importőre. Ezen kívül egy további felhasználói szövetség működött együtt észrevételek benyújtásával.
(147)
Az Európai Unióban a szilícium fő ipari felhasználója a vegyipar, illetve az alumíniumipar, amelyek az uniós fogyasztás 60, illetve 40 százalékát képviselik.
(148)
A vegyiparban a szilícium a fő alapanyaga a számos alkalmazásban - különösen az autóiparban és az építőiparban - használt szilíciumok, valamint az elektronikában és a napenergia-ágazatban használt poliszilícium gyártásának. Az egyes kapcsolódó gazdasági ágazati termékfajták gyártási eljárásától függően a szilícium és a poliszilícium különböző típusainak előállítási költségében a szilícium részaránya 2 % és 35 % között változik. Átlagosan azonban a szilícium aránya a szilíciumgyártás összköltségét tekintve 11 és 21 % közöttire tehető, míg a poliszilíciumé 2 és 10 % közé. 19 %-os dömpingellenes vám kivetésével a szilíciumot teljes egészében Kínából beszerző vegyipari felhasználók gyártási költségeire gyakorolt hatás a számítások szerint 2 és 4 % közöttire tehető. Más vegyipari felhasználók számára a hatás kisebb lesz.
(149)
A vizsgálatban együttműködő egyes vegyipari vállalatok a fő importőrei az aktív feldolgozás alá kerülő kínai szilíciumnak, amelyre így nem vonatkoznak a dömpingellenes vámok. Érveik szerint ők azonban nem tudják viselni a vámterhet, és azt vevőik felé sem tudják továbbadni, továbbá az aktív feldolgozás véleményük szerint nem mentesíti őket a hatályos intézkedésekből fakadó terhek alól, mivel jelentős erőforrásokat kell fordítaniuk a megterhelő vám- és egyéb adminisztratív eljárásokra. Ezen túlmenően véleményük szerint beruházásokat kell végrehajtaniuk Kínában új létesítmények építése céljából, hogy közel legyenek az olcsó nyersanyagforráshoz, és versenyképesebbek legyenek az ázsiai piacon.
(150)
Az alumíniumipar számára a szilícium fontos nyersanyag az öntőötvözetek alumíniumfinomítók általi gyártásához is. Ezeket az ötvözeteket főként az autóiparban és az építőiparban használják. Ezek előállítása során a szilícium a gyártási költségek 8-10 %-át teszi ki, a felhasznált fémhulladék minőségétől függően, amely már eleve tartalmaz szilíciumot. A vizsgálatban együttműködő alumíniumfinomító vállalatok többsége más harmadik országokból szerezte be a szilíciumot, melyekkel szemben nincsenek hatályban dömpingellenes vámok, mivel termékeiket elsősorban az uniós piacra szánják, és ezért nem tudják igénybe venni az aktív feldolgozási rendszert. 19 %-os dömpingellenes vám kivetésével a szilíciumot teljes egészében Kínából beszerző alumíniumfelhasználók gyártási költségeire gyakorolt hatás a számítások szerint 2 %-ra tehető. Más alumíniumfelhasználók számára a hatás kisebb lesz. A vizsgálat kimutatta, hogy az alumíniumfinomítók nyereségessége nem volt különösen nagy, így a szilícium árának a növekedése a kis különbözet miatt kedvezőtlenül hat a nyereségükre.
(151)
A vegyiparban körülbelül 14 000 alkalmazott volt, az alumíniumiparban pedig 6 000. A figyelembe vett időszak során a vegyiparban a foglalkoztatás 8 %-kal növekedett, míg az alumíniumiparban változatlan maradt.
(152)
Valamennyi felhasználó erőteljesen ellenezte az intézkedések fenntartását azon az alapon, hogy azok már túl régóta vannak hatályban, mesterségesen megnövelték a szilícium árszintjét az uniós piacon, függetlenül annak származásától, továbbá arra hivatkozva, hogy az uniós gazdasági ágazatot a vizsgálati időszak alatt nem érte kár. Tekintettel azonban a kínai exportőrök különösen magas piaci részesedésére az aktív feldolgozásra szánt szilícium terén és a szabad forgalomba bocsátásra szánt szilíciumért folyó versenyre, ez az állítás nem igazolható. Míg valóban megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat legnagyobb részét nem érte kár, a hatályvesztési felülvizsgálatban a kár megismétlődésének a valószínűségére is tekintettel kell lenni. A fentiek szerint (lásd különösen a (133) preambulumbekezdést) ebben az esetben fennáll ez a valószínűség.
(153)
Az EUSMET állításai szerint a felülvizsgálati időszakban az uniós piacon hiány volt szilíciumból, amit alátámaszt az az állítása, hogy egyes tagjainak megrendeléseit nem teljesítették a harmadik országbeli gyártók. Ezt az állítást azonban nem támasztotta alá. A piacon rendelkezésre álló kapacitás felmérésekor az EUSMET csak az uniós gyártók kapacitását vette figyelembe, és figyelmen kívül hagyta a harmadik országokból (beleértve Kínát is) az aktív feldolgozási rendszer keretében érkező behozatalt. Következésképpen fenntartható, hogy nem állt fenn hiány, és a piaci kereslet kielégítéséhez elegendőek voltak az uniós gazdasági ágazat értékesítései és az importbehozalatok.
(154)
Az EUSMET emellett azt is állította, hogy az uniós gazdasági ágazat szezonális leállásokon keresztül szándékosan visszafogja a termelést, ezzel korlátozva az uniós piacon végbemenő értékesítéseket annak érdekében, hogy az eladási árakat ellenőrzése alatt tarthassa. Egy uniós gyártó esetében valóban történtek leállások, de az érintett időszak alatt megfelelő készlettel rendelkezett, hogy meglévő hosszú távú szerződései alapján ellássa vásárlóit. Egy másik uniós gyártó alkalmanként szintén szüneteltette a termelést, de a leállás kizárólag a felülvizsgálati időszakot követően történt, és nem ismétlődött meg. Ezért az EUSMET arra vonatkozó állítása, hogy a leállások az árak ellenőrzésének célját szolgálták, megalapozatlannak tekinthetők.
(155)
A felhasználók a versenyképességük fokozása érdekében érthető módon szabadon szeretnének hozzáférni az olcsó nyersanyaghoz. A beszerzés szabadságát alapvetőnek tartják, mivel nézetük szerint a szilíciumhoz való korlátozásmentes hozzáférés a jövőben még fontosabb lesz, tekintettel a szilícium iránti kereslet 2013-ig várható növekedésére, ami főként a napenergiával összefüggő projektekhez kapcsolódik. Az EUSMET állítása szerint 2013-ig az uniós szilíciumpiacon várhatóan bekövetkező megnövekedett kereslet hatására az állítólagos hiány nőni fog. Ugyanakkor a feltételezések alapjául szolgáló számadatok azt mutatják, hogy az uniós felhasználás még 2013-ban is alacsonyabb szintű lesz, mint a figyelembe vett időszak során megfigyelt felhasználás. Ezért semmi nem támasztja alá azt az állítást, hogy nem lehet majd eleget tenni szilícium iránti jövőbeli keresletnek. Emellett a beszerzés szabadsága önmagában nem igazolhatja a dömpinggyakorlatok elfogadását. Az uniós piacon folyó verseny egyenlő feltételeket kell, hogy kínáljon minden résztvevő számára.
(156)
A vegyipari felhasználók arra is rámutattak, hogy az uniós gazdasági ágazat fontos beszerzési forrás kell, hogy maradjon, mert képes biztosítani az érintett termék rövid távú rendelkezésre állását, az ellátás biztonságát, és jobb minőségű terméket kínál, mint a kínai forrás.
(157)
A vizsgálat mindazonáltal kimutatta, hogy a hatályos intézkedések semmiféle jelentős kedvezőtlen hatással sem voltak az üzleti tevékenységükre. A vegyiparban néhány felhasználó különösen jelentősen növelte a Kínából származó szilíciumimportját a figyelembe vett időszak alatt, és legtöbbjük kielégítő pénzügyi helyzetben volt. Összegezve megállapították, hogy a korábbi hatályvesztési felülvizsgálatokhoz hasonlóan az intézkedések folytatásának nem lenne jelentős kedvezőtlen hatása az ipari felhasználókra, arra is figyelemmel, hogy a javasolt intézkedések szintje jelentősen alacsonyabb lenne.
5. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
(158)
A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehet levonni, hogy nem szól kényszerítő indok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.
I. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
(159)
Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a fennálló intézkedések alacsonyabb szinten történő fenntartását javasolták. Határidőt is megállapítottak számukra, amely során a nyilvánosságra hozatalt követően észrevételeiket és nyilatkozataikat benyújthatják. Elemezték az ügyre vonatkozóan beadott ellenvetéseket, de ezek nem változtattak azokon az alapvető tényeken és szempontokon, amelyeken a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásáról szóló határozat alapult.
(160)
Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálat eredményeként és az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésének megfelelően dömpingellenes vámot vetnek ki az érintett termék Kínából származó importjára a hatályban lévő intézkedések alapjául szolgáló kárkülönbözet és a jelenlegi felülvizsgálatban megállapított dömpingkülönbözet közül az alacsonyabbnak a szintjén.
(161)
Ennek megfelelően az intézkedések szintje a megállapított dömpingkülönbözetnek felel meg, azaz az egyéni elbánásban részesülő egyedüli vállalatcsoport esetén 16,3 %, minden más vállalat esetén pedig 19,0 %.
(162)
Ezen az alapon az intézkedéseket - amelyeknek a hatályát a 42/2007/EK tanácsi rendelet (13) kiterjeszti a Koreai Köztársaságban feladott, akár a Koreai Köztársaságból származóként, akár nem ilyenként bejelentett szilíciumra is - az alaprendelet 13. cikkének megfelelően elvégzett vizsgálatot követően fenn kell tartani, azonban ezek szintjét a (161) preambulumbekezdésben meghatározott szintre kell csökkenteni.
(163)
A Koreai Köztársaság azon exportőrei, akik a kiterjesztett dömpingellenes vám alóli mentességre irányuló kérelmet kívánnak benyújtani az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint, kötelesek kitölteni egy kérdőívet annak érdekében, hogy a Bizottság határozni tudjon a mentesség megadásáról. Ilyen mentesség a következő szempontok értékelését követően adható: az érintett termék piaci helyzete, a gyártókapacitás, a kapacitáskihasználás, a beszerzés és az értékesítés, valamint az olyan gyakorlatok folytatásának a valószínűsége, amelyeket nem támasztottak alá megfelelően okokkal vagy gazdasági indokokkal, továbbá a dömpingre vonatkozó bizonyítékok. A Bizottság szokás szerint helyszíni ellenőrző látogatást is tesz. A kérelmet a Bizottsághoz kell címezni, és annak minden lényeges információt tartalmaznia kell, különösen az érintett termék gyártásához és exportértékesítéséhez kapcsolódó bármely változást a vállalat tevékenységében,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 2804 69 00 KN-kód alá tartozó szilícium behozatalára.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre a nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
Vállalat
Vámtétel
Kiegészítő TARIC-kód
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Tatung, Sanhszi
16,3 %
A971
Minden egyéb vállalat
19 %
A999
(3) Fennmarad a Kínai Népköztársaság „minden egyéb vállalatától” származó importra kivetett végleges dömpingellenes vám (azaz 19 %) kiterjesztése az (1) bekezdésben meghatározott termékre, amennyiben azt a Koreai Köztársaságban adták fel, függetlenül attól, hogy azt a Koreai Köztársaságban származóként jelentették-e be, vagy sem (2804690010 TARIC-kód).
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) Az 1. cikk (3) bekezdésében említett kiterjesztett vám alóli mentességre irányuló kérelmet írásban kell előterjeszteni az Unió valamelyik hivatalos nyelvén, és azt a kérelmező képviseletére jogosult személynek alá kell írnia.
(2) A kérelmet a következő címre kell küldeni:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office (Iroda): N-105 04/17
1049 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Fax +32 22956505
(3) Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően határozatban engedélyezhet az 1. cikk (3) bekezdésében említett kiterjesztett vám alóli mentességet az olyan vállalatoktól származó importra, amelyek nem játsszák ki az e rendelettel előírt dömpingellenes intézkedéseket.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele utáni napon lép hatályba, és öt évig marad hatályban.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2010. május 25-én.