РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 821/2011 НА КОМИСИЯТА
от 16 август 2011 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат с произход от Съединените американски щати
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „Съюзът“),
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 декември 2010 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на винилацетат с произход от Съединените американски щати (наричани по-долу „САЩ“ или „засегнатата държава“).
(2)
Процедурата беше открита вследствие на жалба, подадена на 22 октомври 2010 г. от дружество Ineos Oxide Ltd (наричано по-долу „жалбоподателят“), което представлява основен дял - в конкретния случай над 25 % - от цялото производство на винилацетат на промишлеността на Съюза. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за откриване на процедурата.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за откриването на процедурата жалбоподателя, други известни производители в Съюза, производителите износители в засегнатата държава, вносителите, търговците, потребителите, доставчиците и асоциациите, за които се знае, че имат отношение към дъмпинга, както и представителите на Съединените американски щати. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че има конкретни основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе предоставена такава възможност.
(5)
Комисията изпрати въпросници на четиримата известни производители износители в засегнатата държава. Трима от тези производители износители предоставиха отговори на въпросника. Четвъртият производител износител отказа да съдейства на разследването и вследствие на това бе уведомен, че ще бъде третиран като неоказващо съдействие дружество в съответствие с член 18 от основния регламент.
(6)
Комисията изпрати въпросници и на жалбоподателя и на другия производител от Съюза, посочен в жалбата.
(7)
В известието за откриване на процедурата бе предвидено изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент с оглед на очевидно големия брой несвързани вносители, които са потенциално заинтересовани от това разследване. За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка и, в случай че това е така, да направи подбор на такава извадка, от всички несвързани вносители бе поискано да заявят своя интерес пред Комисията и да ѝ предоставят посочената в известието за откриване информация. Все пак, като се има предвид, че само двама вносители заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата, беше решено, че не е необходимо изготвянето на представителна извадка. Двама от вносителите в Съюза надлежно отговориха на въпросника и беше извършено посещение за проверка в помещенията на единия от тях.
(8)
От друга страна, някои от заинтересованите страни заявиха своя интерес като потребители. На тези страни беше изпратен въпросник, специално създаден за потребителите. Дванадесет дружества отговориха на въпросника и в помещенията на две от тях бяха извършени посещения за проверка.
(9)
Комисията поиска и провери цялата информация, която счете за необходима за временното определяне на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза, и извърши проверки на място в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза
Ineos Oxide Ltd, Обединеното кралство
Wacker Chemie AG, Германия
б)
Производители износители в засегнатата държава
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
в)
Несвързани дружества в засегнатата държава
Terminal, САЩ [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
г)
Свързани и несвързани дружества в Съюза
Celanese Chemicals Europe GmbH, Германия
Lyondell Chemie Nederland B.V., Нидерландия
Terminal, Съюза [името на дружеството и точното му местоположение са поверителни]
д)
Свързани дружества, установени извън Съюза и Съединените американски щати
Dow Europe GmbH, Швейцария
е)
Вносители
Gantrade Ltd, Обединеното кралство
ж)
Потребители
Vinavil, Mapei, Италия
Synthomer, Обединеното кралство.
3. Разследван период
(10)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Разглежданият продукт е винилацетат с произход от Съединените американски щати, класиран понастоящем в код по КН 2915 32 00.
(12)
Винилацетатът (наричан по-долу „разглежданият продукт“) представлява продукт, получен по химичен път от оцетна киселина.
(13)
Винилацетатът има много разнообразни приложения. По-голямата част от произведения винилацетат се използва като суровина за два продукта надолу по веригата: поливинил ацетат и поливинил алкохол. Тези два продукта надолу по веригата са важен полимер в различни промишлености. Обикновено полимерите на винилацетата се използват при производството на бои, лепила, покрития и текстилни добавки.
(14)
В хода на разследването се установи, че е налице само един вид разглеждан продукт.
2. Сходен продукт
(15)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, и винилацетатът, произвеждан в засегнатата държава и изнасян за Съюза, имат едни и същи физически, химически и технически характеристики и употреби. Поради това посочените продукти се приемат временно за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на съответните производители износители в засегнатата държава са представителни, т.е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия им износ на разглеждания продукт за Съюза, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(17)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар, осъществени от отделните производители износители, могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти през РП.
(18)
Продажбите на вътрешния пазар бяха счетени за рентабилни, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Съответно бяха определени производствените разходи за продукта на вътрешния пазар по време на РП.
(19)
В случаите, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар надвишаваха разходите и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар, независимо дали те са били рентабилни. Все пак където обемът на рентабилните продажби представляваше 80 % от общия обем на продажбите или по-малко или където среднопретеглената продажна цена беше под среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност бе определена като среднопретеглената цена само на рентабилните продажби на вътрешния пазар.
2. Експортна цена
(20)
В хода на разследването беше установено, че винилацетатът е изнасян от засегнатата държава за Съюза (i) посредством свързани търговски дружества, установени в Съюза, или, при един производител износител, (ii) посредством свързано търговско дружество, установено извън Съюза.
(21)
И в двата случая експортните цени бяха установени въз основа на цените на препродажбата на първите независими клиенти в Съюза съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, надлежно коригирани за отчитане на всички разходи, възникнали между вноса и препродажбата, и на печалбата.
3. Сравнение
(22)
Нормалната стойност и експортната цена на съответните производители износители бяха сравнени на ниво франко завода.
(23)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които влияят върху цените и върху тяхната съпоставимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Където беше приложимо и обосновано, бяха извършени корекции за отчитане на разликите в разходите за обработка, складиране, транспорт и застраховка, стойността на предоставените кредити, рабатите, комисионите и вносните мита.
4. Дъмпингов марж
(24)
Съгласно член 2, параграф 11 от основния регламент дъмпинговият марж за оказалите съдействие производители износители в Съединените американски щати бе установен на основата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност и среднопретеглената експортна цена.
(25)
За да се определи дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители, първо беше установено нивото на неоказване на съдействие. За тази цел обемът на износа за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители, бе съпоставен със съответните статистически данни на Евростат за вноса.
(26)
Тъй като нивото на съдействие в Съединените американски щати беше високо (над 90 %), временно бе счетено за подходящо остатъчният дъмпингов марж за всеки несътрудничещ производител износител в тази държава да се определи на нивото на най-високото мито, наложено на оказващ съдействие износител. По-нататък този въпрос може да бъде преразгледан на етапа на определяне на окончателните мерки.
(27)
Въз основа на гореизложената методология временните дъмпингови маржове, изразени като процент от вносната CIF цена на границата на Съюза преди облагането с мито, са следните:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(28)
Жалбата беше подадена от Ineos Oxide Ltd, наричано по-долу „жалбоподателят“, производител на винилацетат в Съюза, който представлява основен дял от цялото производство на Съюза. Втори производител в Съюза, Wacker GmbH, подкрепи откриването на процедурата. По този начин жалбата беше подкрепена от производители в Съюза, които представляват повече от 25 % от общото производство на винилацетат, произвеждан от промишлеността на Съюза. Поради това процедурата беше открита съгласно разпоредбите на член 5, параграф 4 от основния регламент.
(29)
Беше констатирано, че трети производител, установен в Съюза (Celanese Europe GmbH), е свързан с производител износител в засегнатата държава. Съгласно информацията, получена в хода на разследването, временно беше установено, че този производител е изцяло контролиран от установеното в САЩ дружество Celanese Corporation, което има решаваща роля в ключови европейски стопански дейности, като стопанско планиране, производствен контрол, покупко-продажби.
(30)
Предвид гореизложеното беше прието, че отношенията, в които Celanese Europe GmbH участва в рамките на групата, могат да имат за резултат действия, различни от тези на други несвързани производители по смисъла на член 4, параграф 2 от основния регламент. Беше установено също така, че чрез тези отношения дружеството може да бъде защитено от отрицателните последици на вредоносния дъмпинг. Освен това, включването на това дружество в констатациите относно вредата би накърнило обобщените данни относно структурата на промишлеността на Съюза.
(31)
На това основание временно беше установено, че Celanese Europe GmbH следва да бъде изключено при определянето на промишлеността на Съюза.
(32)
Поради това двамата производители Ineos Oxide Ltd и Wacker GmbH представляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент, като осигуряват цялото производство на Съюза. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
2. Определяне на съответния пазар на Съюза
(33)
С цел да се установи дали промишлеността на Съюза, определена в съображение 28 и сл., е претърпяла съществена вреда, беше разгледан въпросът до каква степен производството на разглеждания продукт за собствено потребление на промишлеността на Съюза следва да се вземе предвид при анализа.
(34)
Действително разглежданият продукт се продава от промишлеността на Съюза както на а) свободния пазар, така и на б) защитения от конкуренция пазар (в рамките на същата група, към която се числи дружеството). На защитения от конкуренция пазар разглежданият продукт се използва като суровина за производството на различни продукти, използвани в боите, лепилата, покритията и т.н.
(35)
В това отношение продажбите на разглеждания продукт с цел използването му като суровина за производството на други продукти на дружества от същата група следва да се разглеждат като „предназначени за вътрешно ползване“, доколкото е изпълнено някое от следните условия: (i) продажбите да не се извършват на пазарни цени или (ii) клиентите да не разполагат с възможност свободно да изберат доставчик в рамките на една и съща група от дружества. В хода на разследването беше направена временната констатация, че продажбите на свързани субекти, които купуват разглеждания продукт като суровина за производството на различен продукт, трябва да се считат за продажби за вътрешно ползване; беше установено, че според търговската политика на дружествата тези свързани дружества не са разполагали с възможност свободно да изберат доставчик.
(36)
Това разграничение е от значение за анализа на вредата. Бе установено, че винилацетатът, предназначен за вътрешно ползване, не се конкурира пряко с вноса от засегнатата държава. За сметка на това беше установено, че производството, предназначено за продажби на свободния пазар, се конкурира пряко с посочения внос, тъй като тези продажби са извършени при нормални пазарни условия; това предполага възможност свободно да се избере доставчик. По този начин се обосновава разграничението между защитения от конкуренция пазар и свободния пазар при анализа на някои показатели относно вредата.
(37)
В това отношение бе установено, че следните икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, биха могли основателно да се разглеждат, като се отнесат към цялата дейност, включително вътрешното ползване от промишлеността на Съюза: това са производството, капацитетът, използването на капацитета, инвестициите, стоковите наличности, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговия марж. Причината за това е, че посочените показатели са засегнати, независимо дали продуктът преминава надолу по веригата в рамките на едно дружество или група дружества за по-нататъшна обработка или се продава на свободния пазар.
(38)
Що се отнася до рентабилността, паричния поток, възвръщаемостта на инвестициите и способността за привличане на капитали, анализът беше извършен на нивото на свободния пазар само защото фактът, че цените на защитените от конкуренция пазари не са представителни за нормалните пазарни условия, има отражение върху надеждността на тези показатели.
(39)
Другите икономически показатели, свързани с промишлеността на Съюза, а именно потреблението, продажбите, пазарните дялове и цените на пазара на Съюза, бяха анализирани и оценени предимно с оглед на преобладаващото положение на свободния пазар, по-специално когато са налице измерими пазарни условия и когато сделките се сключват при обичайните търговски условия, предполагащи свободен избор на доставчика.
(40)
По отношение на тези показатели обаче беше взет предвид и защитеният от конкуренция пазар, като беше извършено сравнение с данни за свободния пазар, за да се определи дали съществува вероятност положението на защитения от конкуренция пазар да промени заключенията, направени въз основа на анализа само на свободния пазар.
3. Потребление на Съюза
(41)
Потреблението на Съюза беше установено, като към общия обем на продажбите на пазара на Съюза, извършени от промишлеността на Съюза и другия производител, установен в Съюза, бе прибавен общият обем на вноса на винилацетат по данни на Евростат, сверени с проверените данни, предоставени от производителите износители за вноса от засегнатата държава.
(42)
Предвид малкия брой доставчици и необходимостта от защита на поверителните търговски данни в съответствие с член 19 от основния регламент, развитието на потреблението е индексирано.
Таблица 1
Потребление на Съюза
Индекс 2007 г. = 100
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо потребление
100
90
87
99
Защитен от конкуренция пазар
100
96
100
104
Свободен пазар
100
88
82
97
(43)
През разглеждания период потреблението на общия пазар на Съюза и на свободния пазар отбеляза лек спад, съответно с 1 % и 3 %. За сметка на това на защитения от конкуренция пазар през същия период беше отбелязан ръст от 4 %.
4. Внос от засегнатата държава
4.1. Обем и пазарен дял
(44)
Динамиката на вноса от засегнатата държава по отношение на обема и пазарния дял е следната:
Таблица 2
Внос от Съединените американски щати
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
159
150
149
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
162
157
152
Източник: Евростат и информация, почерпена от отговорите на въпросника, предоставени от заинтересованите страни.
(45)
През разглеждания период вносът на общия пазар на Съюза (защитения от конкуренция пазар и свободния пазар) от засегнатата държава се е увеличил с 48 %. Това е довело до увеличение на пазарния дял през същия период с 49 %. Пазарният дял от свободния пазар се е увеличил с 52 %.
4.2. Цени на вноса и подбиване на цените
(46)
Динамиката на средните цени на вноса от засегнатата държава е, както следва:
Таблица 3
Цена на вноса от Съединените американски щати
Цени на вноса (EUR/метричен тон)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
774
814
541
573
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
70
74
Източник: Евростат
(47)
Макар че през РП се е наблюдавало леко увеличение, като цяло средните цени на вноса от засегнатата държава са намалели с 26 % между 2007 г. и РП.
(48)
Продажните цени на пазара на Съюза бяха анализирани, като бе извършено сравнение между средните фактурирани цени на промишлеността на Съюза на свободния пазар и средните цени на вноса от засегнатата държава. Съответните продажни цени на промишлеността на Съюза бяха коригирани, където бе необходимо, до равнище франко завод, т.е. без да включват транспортните разходи в Съюза и след приспадане на отстъпките и рабатите.
(49)
Тези цени бяха сравнени с цените, фактурирани от оказалите съдействие производители износители от САЩ, като бяха приспаднати намаленията и, където бе необходимо, бяха коригирани до CIF цена на границата на Съюза, надлежно коригирана за отчитане на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(50)
Сравнението показа, че по време на РП внесеният разглеждан продукт от всички оказали съдействие износители е бил продаван в Съюза на цени, които подбиват цените на промишлеността на Съюза. Средното ниво на подбиване на цените, изразено като процент от цените на промишлеността на Съюза, е било 17,9 %, което се основава на проверените данни, предоставени от оказалите съдействие производители износители. Това равнище на подбиване е било комбинирано с отрицателно развитие и съществено потискане на цените.
5. Внос от други трети страни
(51)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на вноса от други трети страни.
Таблица 4
Обем на вноса от други трети страни
Обем на вноса (в метрични тонове)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Съединени американски щати
103 192
146 800
133 763
152 445
Индекс (2007 г. = 100)
100
142
130
148
Саудитска Арабия
0
0
0
73 156
Други
88 138
52 414
15 937
8 198
Индекс 2007 г. = 100
100
59
18
9
Пазарен дял от общия пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
66
21
9
Пазарен дял от свободния пазар
Индекс (2007 г. = 100)
100
68
22
10
Източник: Евростат
(52)
В началото на разглеждания период вносът от разглежданата страна се е конкурирал с вноса от други държави, в това число Тайван, Украйна и Русия. В края на разглеждания период вносът от тези традиционни източници се е понижил до почти нулеви равнища.
(53)
Нова държава износителка - Саудитска Арабия, която е навлязла на пазара на Съюза през РП, е изнесла около 73 000 тона през РП. Отражението на това развитие върху промишлеността на Съюза се разглежда в съображение 91 и сл.
6. Състояние на промишлеността на Съюза
6.1. Общи положения
(54)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент, проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически фактори и показатели, свързани със състоянието на промишлеността на Съюза от 2007 г. до края на РП.
(55)
Макроикономическите показатели (производството, производственият капацитет, използването на капацитета, обемът на продажбите, пазарният дял, заетостта, производителността, заплатите и размерът на дъмпинговите маржове), както и микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) бяха оценени на нивото на цялата промишленост на Съюза. Оценката се основаваше на информацията, получена от проверените въпросници, представени от промишлеността на Съюза.
(56)
Следва да се отбележи, че жалбоподателят е набавил производствените си съоръжения едва през 2007 г.; в резултат на това за 2007 г. не можаха да бъдат получени необходимите данни за някои показатели за вредата (рентабилност, заплати, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток). Поради това за тези показатели анализът обхваща периода от 2008 г. до РП. За останалите показатели бяха налице данни за 2007 г. Поради това за тези показатели анализът обхваща целия разглеждан период (от 2007 г. до РП).
(57)
Осъществяваните от жалбоподателя доставки на разглеждания продукт са предназначени изцяло за свободния пазар, докато тези на другия производител от Съюза - главно за защитения от конкуренция пазар и само малка част от неговото производство е предназначено за свободния пазар. Предвид това, че данните за анализа на вредата са получени главно от два източника, единият от които е съсредоточен предимно върху защитения от конкуренция пазар, и че бе установено, че следва да се прави разграничение между общия пазар и свободния пазар по отношение на редица показатели за вредата, трябваше да бъдат индексирани данните относно промишлеността на Съюза, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
6.2. Макроикономически показатели
6.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(58)
Таблицата по-долу илюстрира динамиката на производството, производствения капацитет и използването на капацитета на цялата промишленост на Съюза:
Таблица 5
Общо производство, производствен капацитет и използване на капацитета на Съюза
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общо производство
100
105
102
92
Общ производствен капацитет
100
121
126
143
Общо използване на капацитета
100
87
81
64
(59)
Както е показано в таблицата по-горе, през разглеждания период производството на Съюза като цяло е намаляло с 8 %.
(60)
През същия период производственият капацитет е нараснал с 43 %. Това нарастване на капацитета обаче не е свързано със създаването на нови производствени линии, а с подобрената ефективност при използването на съществуващия капацитет.
(61)
Комбинацията от тези два фактора, т.е. намаляването на обема на производството и увеличаването на производствения капацитет през същия период, е довела до значителен спад (с 36 %) в използването на капацитета през разглеждания период.
6.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(62)
Данните по-долу илюстрират обема на продажбите, пазарния дял и средните продажни цени на единица продукция на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция пазар и свободния пазар.
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ обем на продажбите
100
99
96
88
Пазарен дял (%)
100
110
111
88
Продажби на защитения от конкуренция пазар
100
111
109
113
Пазарен дял (%)
100
115
108
109
Продажби на свободния пазар
100
89
86
67
Пазарен дял (%)
100
102
104
69
(63)
Общият обем на продажбите е намалял с 12 % през разглеждания период. Този спад е бил още по-рязък на свободния пазар - с 33 % между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар е следвал противоположната тенденция, като обемът на продажбите е нараснал с 13 % през същия период.
(64)
Спадът в обема на продажбите се е изразил в намаляване на пазарния дял с 11 % на целия пазар и с 31 % на свободния пазар между 2007 г. и РП. Защитеният от конкуренция пазар отново е следвал противоположната тенденция, като е отбелязал увеличение с 9 % през същия период.
6.2.3. Заетост, производителност и заплати
Таблица 7
Заетост, производителност и заплати
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ брой на заетите лица
100
96
98
100
Обща производителност (единица/заето лице)
100
109
104
92
Общ размер на годишните заплати
0
100
95
88
(65)
Общото равнище на заетост е останало стабилно между 2007 г. и РП. Следва да се подчертае, че производството на винилацетат не изисква интензивно използване на работна ръка и поради това данните за заетостта не са тясно свързани с данните за производството. Ето защо заетостта не е показател от съществено значение в този сектор.
(66)
През разглеждания период общата производителност на заето лице е намаляла с 8 % между 2007 г. и РП. Тази тенденция е следвала спада в производството и увеличението на производствения капацитет, както бе посочено в съображение 58 и сл.
6.2.4. Размер на действителния дъмпингов марж
(67)
Дъмпинговите маржове са конкретно посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове бяха над ниво de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
6.3. Микроикономически показатели
6.3.1. Общи забележки
(68)
Анализът на микроикономическите показатели (стоковите наличности, продажните цени, рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите, способността за привличане на капитали и инвестиции и производствените разходи) беше извършен на равнището на цялата промишленост на Съюза, както е предвидено в съображение 28 и сл.
(69)
От горепосочените показатели оценката на рентабилността, заплатите, инвестициите, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток трябваше да бъде съсредоточена върху свободния пазар, т.е. тя би следвало да отразява най-вече данните, предоставени от жалбоподателя. Като се имат предвид посоченото по-горе, динамиката на показателите печалба и паричен поток не можа да бъде представена в индекс формат по съображения за поверителност.
(70)
В допълнение, както бе обяснено в съображение 56, жалбоподателят не можа да предостави данни за 2007 г. относно някои показатели за вредата; поради това анализът на тези показатели беше извършен за периода от 2008 г. до РП.
6.3.2. Стокови наличности
(71)
Цифрите по-долу отразяват динамиката на стоковите наличности на промишлеността на Съюза през разглеждания период:
Таблица 8
Стокови наличности
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на стоковите наличности
100
86
49
69
(72)
През разглеждания период стоковите наличности са намалели с 31 %. Посоченият показател обаче не следва да се счита за релевантен за този сектор, тъй като производителите на винилацетат произвеждат по поръчка и се стремят да поддържат ограничени стокови наличности. Всъщност стоковите наличности са достатъчни за доставки само в продължение на няколко седмици.
6.3.3. Продажни цени
(73)
Следващата таблица илюстрира динамиката на цените на промишлеността на Съюза, разпределени между общия, защитения от конкуренция и свободния пазар.
Таблица 9
Продажни цени
Индекс (2007 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна продажна цена за единица продукция на общия пазар
100
107
74
84
Средна продажна цена за единица продукция на защитения от конкуренция пазар
100
115
82
92
Средна продажна цена за единица продукция на свободния пазар
100
102
69
77
(74)
Продажните цени на общия пазар на Съюза са намалели с 16 % през разглеждания период. Продажните цени са намалели и на двата пазара, макар че спадът е бил по-рязък на свободния пазар (-23 %), отколкото на защитения от конкуренция пазар (-8 %).
6.3.4. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали и инвестиции
(75)
Рентабилността на сходния продукт на свободния пазар беше установена чрез изразяване на чистата печалба преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт от промишлеността на Съюза като процент от оборота от тези продажби.
(76)
Рентабилността на свободния пазар е намаляла през разглеждания период. През РП за всеки месец са били отчитани загуби. Това е било резултат от силен спад както в обема на продажбите, така и в продажните цени.
(77)
От таблицата по-долу е видно, че промишлеността на Съюза е увеличила инвестициите си в разглеждания продукт дори при намаляваща рентабилност. Направени са били инвестиции най-вече за подобряване и поддръжка на производствените технологии и процеси с цел повишаване на ефективността.
Таблица 10
Инвестиции
Индекс (2008 г. = 100)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Общ размер на инвестициите
няма данни
100
129
127
(78)
Инвестициите са се увеличили с 27 % през разглеждания период.
(79)
Въпреки увеличението на инвестициите, възвращаемостта на инвестициите (индексът Return on Investment, ROI), отнасящи се до разглеждания продукт, не е отговаряла на очакваната възвръщаемост и е отбелязала спад между 2008 г. и РП.
(80)
Спад е бил наблюдаван и в паричния поток в периода между 2008 г. и РП, което свидетелства за постоянното влошаване на способността на промишлеността на Съюза да генерира парични средства и следователно за влошаването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(81)
Поради това, като е увеличила инвестициите си, промишлеността все още е показвала способност за привличане на капитали; тази способност обаче е била затруднена от спада в продажбите и увеличаващите се трудности при генерирането на паричен поток.
7. Заключение относно вредата
(82)
Анализът на състоянието на промишлеността на Съюза показа низходяща тенденция при всички основни показатели за вредата. На фона на сравнително стабилното потребление производството като цяло е спаднало с 8 % през разглеждания период. През същия период промишлеността на Съюза е загубила 11 % от общия пазарен дял и 33 % от дела си на свободния пазар. Използването на капацитета е спаднало с 36 %. През същия период вносът от засегнатата държава се е увеличил с 48 %.
(83)
През разглеждания период обемът на продажбите на промишлеността на Съюза като цяло е намалял с 12 %. По-силна тенденция на спад в обема на продажбите е била наблюдавана по отношение на тенденциите, свързани със свободния пазар, където е бил наблюдаван спад с 33 % през разглеждания период.
(84)
Спадът в обема на продажбите на промишлеността на Съюза е бил съпроводен от спад на цените като цяло с 16 %. Както и по отношение на обема на продажбите, положението е било още по-лошо на свободния пазар, където е отбелязано понижение на цените с 23 %. Свиването на продажбите заедно с понижението на цените е оказало въздействие върху равнищата на печалба и е довело до загуби през всеки месец от РП.
(85)
Единствените показатели, които са отчели положителна тенденция, са инвестициите, които са нараснали с 27 %, и способността за привличане на капитали. Въпреки това вложените инвестиции не са осигурили очакваната възвръщаемост и са отбелязали спад между 2008 г. и РП.
(86)
С оглед на гореизложеното разследването потвърди, че ако това положение се запази, има вероятност установените в хода на разследването загуби да доведат до спиране на всякакво значимо производство от промишлеността на Съюза на винилацетат, предназначен за свободния пазар.
(87)
Поради изложените по-горе обстоятелства промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда през РП.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(88)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент беше разгледан въпросът дали понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда е била причинена от дъмпинговия внос от засегнатата държава. Освен това бяха разгледани и други известни фактори, освен дъмпинговия внос, които е възможно да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, с цел да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от САЩ
2.1. Общи положения
(89)
Налице е явно съвпадение във времето между увеличението на дъмпинговия внос между 2007 г. и РП и успоредната загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза през същия период. При разследването също така беше установено наличието на неблагоприятни последици за цените вследствие на дъмпинговия внос, който постоянно е подбивал цените на промишлеността на Съюза и така е довел до понижение на нейната рентабилност.
(90)
Някои заинтересовани страни заявиха, че чрез увеличението на вноса просто е извършена замяна на вноса, извършван по-рано от други страни вносителки, и/или че то се дължи на растящото търсене на пазара на ЕС. Нито данните за вноса (вж. таблица 2), нито данните за потреблението (вж. таблица 1) обаче могат да подкрепят това твърдение. В това отношение следва да се припомни, както е посочено и в съображение 43, че потреблението е било доста стабилно и че дори е намаляло леко през разглеждания период, докато вносът от САЩ е нараснал с 48 %.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети страни
3.1.1. Въздействие на вноса от Саудитска Арабия
(91)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че причината за нанесената на промишлеността на Съюза вреда е вносът на винилацетат от Саудитска Арабия.
(92)
Саудитска Арабия в действителност, както е посочено и в съображение 53 по-горе, е вторият най-голям износител на винилацетат за Съюза след САЩ. Вносът от Саудитска Арабия е навлязъл на пазара едва през РП.
(93)
Данните на Евростат, представени в таблица 11 по-долу, сочат цените на вноса от Саудитска Арабия и от други трети страни.
Таблица 11
Продажна цена на износа от други трети страни
EUR/метричен тон
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Саудитска Арабия
няма данни
няма данни
няма данни
636
Индекс (РП = 100)
0
0
0
100
Други
878
919
473
633
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
54
72
(94)
От таблицата е видно, че средната цена на вноса от Саудитска Арабия (636 EUR) е била сравнима с цените на вноса от други трети страни, които са били средно 633 EUR и са били с 11 % по-високи от средната цена на вноса от САЩ (573 EUR).
(95)
Фактът, че Саудитска Арабия се вмества в същия ценови сегмент като други вносители със значителна ценова разлика в сравнение с износа от САЩ, показва, че производителите износители от Саудитска Арабия имат различна политика от тази на САЩ по отношение на ценоопределянето и по отношение на възможното въздействие върху производителите от Съюза.
(96)
Въз основа на това може да се направи временно заключение, че вносът от Саудитска Арабия не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3.2. Въздействие на икономическата криза
(97)
Някои заинтересовани страни заявиха, че намалението в обема на производството и продажбите на промишлеността на Съюза трябва да се отдаде на намаляващото потребление. Тези страни също така посочиха, че низходящата тенденция при средните продажни цени е била предизвикана от световната икономическа криза.
(98)
Други заинтересовани страни заявиха, че по време на икономическа криза всички производители на нефтохимически продукти, включително на винилацетат, са понесли сериозни загуби, поради което загубите, понесени от промишлеността на Съюза, не следва да се приписват на дъмпинговия внос от засегнатата държава.
(99)
Въпреки това настоящото разследване, както е посочено и в съображения 41-43, показа, че намалението на потреблението на Съюза на свободния пазар е било незначително през разглеждания период. Поради това въздействието на икономическата криза, изразяващо се в намаляване на потреблението, не би могло да бъде причина за сериозното намаление на обема на продажбите, посочено в съображения 62-64.
(100)
Анализът на данните за рентабилността на промишлеността на Съюза на свободния пазар показа, че сегментът на винилацетата, е понесъл особено големи загуби в сравнение с производството на други сходни химически продукти. Нещо повече, рентабилността по отношение на тези други продукти се е възстановила след края на кризата, докато положението на сегмента на винилацетата, е продължило да се влошава. Това води до временното заключение, че макар да е твърдо вероятно сегментът на винилацетата да е бил засегнат от икономическата криза, той следва да се разграничава от другите нефтохимическата сегменти поради постоянните загуби, понасяни от жалбоподателя, които са продължили и след края на кризата и са били свързани пряко с евтиния внос от САЩ. Поради това посочените по-горе твърдения временно се отхвърлят.
(101)
Предвид посоченото по-горе се прави временно заключение, че икономическата криза не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, до такава степен, че да наруши причинно-следствената връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ.
3.3. Самопричиняване на вреда
(102)
Няколко заинтересовани страни посочиха, че жалбоподателят е допринесъл за несигурното си положение чрез изграждането на допълнителни производствени мощности по време на рецесията. Беше заявено, че поради това всеки спад в размера на продажбите и печалбата е бил причинен от комбинацията от рецесията и лошите търговски решения на жалбоподателя.
(103)
Няколко заинтересовани страни освен това изтъкнаха, че технологията, използвана в завода на жалбоподателя, е основната причина за вредата. През разглеждания период жалбоподателят няколкократно е спирал работа или са настъпвали форсмажорни обстоятелства и бе заявено, че спадът в продажбите на жалбоподателя следва да бъде отдаден на многобройните спирания, а не на дъмпинговия внос от САЩ. Подобни доводи бяха изтъкнати и по отношение на рентабилността на жалбоподателя.
(104)
Що се отнася до твърдението, че жалбоподателят не е следвало да разширява производствения си капацитет в период на рецесия в световен мащаб, следва да се припомни, че жалбоподателят не е придобил нови мощности, а просто е разширил производствения си капацитет чрез оптимизирането на съществуващите процеси. Това трябва да се приеме за разумно търговско решение на пазар, където общото потребление е стабилно, но продажбите намаляват поради конкуренцията на евтиния внос. Поради това горното твърдение временно се отхвърля.
(105)
Що се отнася до твърдението, че именно спирането на работата поради технически проблеми в неговите съоръжения е довело до вредата, понесена от жалбоподателя, разследването показа, че процесът на производство на винилацетат изисква циклична поддръжка и затваряне на завода на планирани редовни интервали. Поради това три от общо петте спирания трябва да се смятат за част от редовната експлоатация на завода за производство на винилацетат.
(106)
Освен това бе установено, че и трите планови прекъсвания на работата се основават на съзнателни решения на жалбоподателя да спре производството в моменти, когато ценовият натиск, упражняван от дъмпинговия внос, е бил толкова силен, че жалбоподателят не е бил в състояние да доставя стоки на устойчиви ценови равнища. По време на тези спирания жалбоподателят е разполагал с достатъчна стокова наличност, за да достави търсените малки обеми, които са били договорени или необходими за продажби на място. Освен това намаляването на стоковата наличност, упоменато в съображение 72, свидетелства за това, че през разглеждания период са били извършвани постоянни доставки.
(107)
На това основание беше установено, че общото въздействие на производствените спирания на жалбоподателя не е било от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка. Поради това доводите, изтъкнати от заинтересованите страни по отношение на самопричинена вреда, бяха отхвърлени.
3.4. Достъп до суровини: естественото конкурентно предимство на производителите в засегнатата държава
(108)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че зависимостта на жалбоподателя от външни доставки на суровина, а не дъмпинговият внос, трябва да се разглежда като един от основните източници на неговите затруднения. Също така бе посочено, че износителите от САЩ имат естествено конкурентно предимство, тъй като имат достъп до по-евтини суровини, т.е. етилен и оцетна киселина.
(109)
По отношение на твърдените проблеми с източниците на суровини, с които разполага жалбоподателят, изтъкнатият по-горе довод не може да бъде приет, тъй като беше установено, че жалбоподателят също така се е ползвал и от преференциални канали и материали, получени на място от завода на неговия доставчик, както и от дружество сестра. Така цените на основните суровини са били съответно сравними с цените на пазара на засегнатата държава.
(110)
Оттук следва, че макар да е възможно общите цени на основната суровина, използвана за производството на винилацетат, в действителност да са били по-ниски в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, това не е повлияло на разходите на жалбоподателя.
(111)
Фактът, че разликата в цените на суровините е можела да окаже само частично въздействие върху проблемите, с които се е сблъскал жалбоподателят, бе подкрепен и от факта, че са били регистрирани значително по-добри данни за рентабилността по отношение на други продукти, произвеждани от жалбоподателя, съдържащи същите суровини.
(112)
Въз основа на горепосоченото се стига до временното заключение, че въздействието на цените на суровините не е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(113)
Поради това беше направено заключението, че е налице причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от САЩ. Бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, а именно въздействието на вноса от други трети страни, въздействието на икономическата криза, естественото конкурентно предимство на производителите износители на суровини и самопричинената вреда, и бе установено, че никоя от тях не е имала такова въздействие върху състоянието на промишлеността на Съюза, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от САЩ и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(114)
Поради това, въз основа на изложения по-горе анализ на влиянието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза се стигна до временното заключение, че между дъмпинговия внос от САЩ и понесената от промишлеността на Съюза съществена вреда през РП съществува причинно-следствена връзка.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(115)
Разследването показа, че промишлеността на Съюза понася съществена вреда поради въздействието на подбиващия цените ѝ дъмпингов внос, както е подробно разяснено в съображение 48 и сл.
(116)
Промишлеността на Съюза инвестира в подобряването на ефективността си и постепенно рационализира производствения си процес. Може да се очаква, че мерките биха предотвратили по-нататъшната нелоялна конкуренция от дъмпинговия внос на ниски цени и съответно биха довели до възстановяването на състоянието на промишлеността на Съюза.
(117)
От друга страна, ако не бъдат наложени мерки, сегашното финансово състояние и рентабилността на промишлеността на Съюза, анализирани по време на настоящото разследване и описани в съображение 54 и сл., не са достатъчно стабилни, за да могат да устоят на по-нататъшния натиск, упражняван от дъмпинговия внос. Вероятна последица от това ще бъде спиране или значително свиване на производството на промишлеността на Съюза, предназначено за свободния пазар.
(118)
С оглед на направения по-горе анализ се очаква промишлеността на Съюза да извлече ползи от налагането на временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(119)
Комисията изпрати въпросници на двамата известни несвързани вносители, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедурата.
(120)
Разследването показа, че съществена част от общия оборот има отношение към разглеждания продукт.
(121)
Беше анализирано въздействието на митата върху рентабилността на вносителя. Анализът показа, че печалбата от неговия внос и надбавката към нея са от такова естество, че налагането на мерките действително би могло да доведе до намаляване на рентабилността му. Вследствие на това от гледна точка на разходите е твърде вероятно, ако бъдат наложени, мерките да окажат въздействие върху дейността на вносителя. Независимо от това вносителят потвърди, че ще бъде в състояние да прехвърли поне част от увеличените си разходи върху клиентите си, предвид сегашното състояние на пазара, където се очаква търсенето да остане непроменено. Освен това в хода на разследването се установи, че е възможно вносителят да започне да набавя продукта от производители, които не се облагат с антидъмпинговото мито, като например тайвански износители или производители от Съюза.
(122)
С оглед на гореизложеното се стигна до заключението, че ефектът от налаганите мерки върху вносителите ще бъде ограничен.
3. Интерес на промишлените потребители
(123)
Промишлените потребители демонстрираха силен интерес към този случай. Дванадесет потребители оказаха съдействие в разследването; двама от тях бяха проверени по отношение на обема на техния внос от засегнатата държава. Тези дружества са установени из цялата територия на Съюза и извършват дейност в сектора на промишлените приложения, като например покрития, бои и лепила.
(124)
По данни на Евростат вносът на оказалите съдействие потребители представлява около една трета от общия внос от САЩ. В хода на разследването бе установено, че 30 % от покупките на винилацетат от оказалите съдействие потребители са с произход от САЩ, а 57 % са с произход от ЕС.
(125)
Разследването показа, че винилацетатът съставлява средно около една трета от производствените разходи на двамата проверени потребители.
(126)
Някои потребители заявиха, че налагането на мерките би увеличило техните производствени разходи и че ще им бъде трудно да прехвърлят това увеличение на разходите върху своите клиенти поради силната ценова конкуренция на пазара. Според тях това затруднено положение може да доведе или до намаляване на пазарния дял на потребителите в полза на техните конкуренти извън Съюза, или до преминаване от сегашния им производствен процес към други, които не включват разглеждания продукт. Пак според тях, окончателният резултат от мерките би се изразил в съществено намаляване на маржовете на печалба на потребителите.
(127)
Двама от тези потребители изтъкнаха, че пониженият марж на печалбата би довел до по-малки инвестиции в производството им и че това съответно ще засегне неблагоприятно заетостта.
(128)
Що се отнася до твърдението за намаление на маржа на печалбата, като се имат предвид удовлетворителните нива на доходност на потребителите, се очаква, че в случай че потребителите не бъдат в състояние да прехвърлят увеличението на разходите върху клиентите си, налагането на мита само леко би намалило техните маржове на печалба. Поради това вероятно инвестициите в производството няма да пострадат и няма да има значително негативно въздействие върху заетостта. С оглед на гореизложеното, твърдението се отхвърля.
(129)
Що се отнася до твърдението, че мерките спрямо вноса на разглеждания продукт ще навредят на конкурентоспособността на потребителите от Съюза, тъй като ще увеличат производствените им разходи и ще благоприятстват вноса на продукти надолу по веригата от други трети страни, следва да се припомни, че с митата не се цели спирането на вноса и че нивото на мерките не е такова, че да попречи на снабдяването на потребителите с продукти от САЩ. Антидъмпинговите мита служат за възстановяване на условията за лоялна конкуренция на пазара на Съюза по отношение на разглеждания продукт. Въз основа на гореизложеното и изхождайки от съображението, че само една трета от количествата винилацетат, използвани от потребителите, са с произход от САЩ, твърдението се отхвърля.
(130)
В допълнение към гореизложеното трябва да се подчертае, че много потребители съобщиха, че поради оскъдния брой източници на винилацетат, задача с приоритетно значение е снабдяването с достатъчни количества винилацетат с произход от Съюза. В това отношение следва да се припомни, че разследването показа, че съществува вероятност да се стигне до преустановяване на доставките на винилацетат от промишлеността на Съюза за свободния пазар, ако мерките не бъдат наложени. Така, по отношение на разнообразяването на доставките, налагането на мерките също ще бъде в интерес на потребителите от Съюза.
(131)
С оглед на гореизложеното временно беше заключено, че биха били ограничени всякакви отрицателни последици върху потребителите от налагането на мерките.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
С оглед на гореизложеното се стигна до временното заключение, че въз основа на наличната информация относно интереса на Съюза не може да бъде направен ясен извод, че налагането на временни мерки върху вноса на винилацетат с произход от САЩ не би било в интерес на Съюза.
Ж. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(133)
Предвид направените по-горе заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза, следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
1. Ниво на отстраняване на вредата
(134)
С оглед определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(135)
При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, бе счетено, че евентуално наложените мерки следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба, преди облагане с данъци, каквато с основание може да се очаква да бъде реализирана при продажбата на сходния продукт в Съюза от предприятие в този сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос.
(136)
Поради това нивото на отстраняване на вредата беше изчислено на базата на сравнение между средната цена на дъмпинговия внос и целевата цена на промишлеността на Съюза. Целевата цена бе установена чрез добавяне на целеви марж на печалбата към производствените разходи на промишлеността на Съюза. Целевият марж на печалбата бе временно определен на равнище от 9,9 %. Този марж на печалбата беше установен на базата на рентабилността, основана на средната възвръщаемост (измерена като EBITDA/продажби), която нефтохимическите дружества, работещи в сектор, подобен на сектора на винилацетат, са достигнали в периода 2007-2009 г.
(137)
Произтичащите от това маржове на подбиване на цените надвишават 30 %.
2. Временни мерки
(138)
С оглед на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше счетено, че върху вноса с произход от засегнатата държава следва да се въведат временни антидъмпингови мерки на нивото на по-ниската от двете стойности - установения дъмпингов марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото на по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена съответно на нивото на установените дъмпингови маржове.
(139)
Посочените в настоящия регламент индивидуални ставки на антидъмпинговото мито за отделните дружества бяха определени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на това разследване по отношение на тези дружества. Ето защо тези митнически ставки (за разлика от митото, налагано на „всички други дружества“ на територията на цялата държава) са приложими единствено за вноса на продукти с произход от Съединените американски щати и произведени от тези дружества, т.е. от конкретно посочените по-горе правни субекти. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(140)
Всяко искане, свързано с прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки по отношение на отделно дружество (напр. след промяна в наименованието на субекта или след създаването на нови производствени или търговски структури) следва да се изпрати незабавно до Комисията (3) с цялата необходима информация, по-специално всяка промяна в дейностите на дружеството, свързана с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби, например във връзка с промяна в наименованието или промяна в производствените и търговските структури. Ако е целесъобразно, след консултации с консултативния комитет Комисията ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на дружествата, които се ползват с индивидуални митнически ставки.
(141)
Въз основа на гореизложеното предложените ставки на антидъмпинговото мито, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, се определят временно, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временни ставки на митото
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Всички други дружества
13,8 %
66,2 %
13,8 %
З. РАЗГЛАСЯВАНЕ
(142)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в срока, определен в известието за откриване на процедурата, да могат да представят становищата си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се отбележи, че направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на антидъмпинговите мита са временни и е възможно да се наложи да бъдат преразгледани при изготвянето на окончателните констатации,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на винилацетат, понастоящем класиран в код по КН 2915 32 00 и с произход от Съединените американски щати.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Всички други дружества
13,8 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза се извършва след представянето на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засяга прилагането на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 август 2011 година.
A BIZOTTSÁG 821/2011/EU RENDELETE
(2011. augusztus 16.)
az Amerikai Egyesült Államokból származó vinil-acetát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Az eljárás megindítása
(1)
2010. december 4-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2) közzétett értesítéssel bejelentette az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: USA vagy az érintett ország) származó vinil-acetát behozatalát érintő dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
Az eljárást a 2010. október 22-én a vinil-acetát uniós termelésének nagyobb hányadát - ebben az esetben az uniós össztermelés több mint 25 %-át - képviselő Ineos Oxide Ltd (a továbbiakban: a panaszos) által benyújtott panasz alapján indították meg. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, ami elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.
2. Az eljárásban érintett felek
(3)
A Bizottság hivatalosan értesítette az eljárás megindításáról a panaszost, az egyéb ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportáló gyártóit, az ismerten érintett importőröket, kereskedőket, felhasználókat, szállítókat és szövetségeket, valamint az Amerikai Egyesült Államokat képviselő feleket. A Bizottság lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejtsék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül.
(4)
A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, amely azt kérelmezte, és aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
(5)
A Bizottság kérdőíveket küldött az érintett országbeli négy ismert exportáló gyártónak. Hárman közülük válaszoltak a kérdőívre. A negyedik exportáló gyártó nem kívánt a vizsgálatban együttműködni, akit a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatott arról, hogy az alaprendelet 18. cikke szerinti együtt nem működő vállalatként fogja kezelni.
(6)
A Bizottság a panaszosnak és a panaszban említett másik uniós gyártónak is kérdőívet küldött.
(7)
A vizsgálatban potenciálisan érintett, független importőrök nyilvánvalóan nagy számára való tekintettel a dömpingellenes eljárás megindításáról szóló értesítés az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavétel alkalmazását irányozta elő. Valamennyi független importőr felkérést kapott, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és adja meg az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelő információkat annak érdekében, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor ki tudja választani a mintát. Mivel azonban az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül csak két importőr tett eleget ennek a kérésnek, a Bizottság úgy döntött, hogy nem végez mintavételt. Két uniós importőr megfelelően kitöltötte a kérdőívet, és egyikőjük telephelyén ellenőrző vizsgálatra került sor.
(8)
Számos érdekelt fél viszont tudatta, hogy felhasználóként érintett. Ők egy külön a felhasználók számára készült kérdőívet kaptak. Tizenkét vállalat töltötte ki a kérdőívet, és kettejük telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.
(9)
A Bizottság összegyűjtötte és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt, és ellenőrzést végzett a következő vállalatok telephelyén:
(a)
Uniós gyártók
Ineos Oxide Ltd, Egyesült Királyság,
Wacker Chemie AG, Németország
(b)
Az érintett országbeli exportáló gyártók
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Az érintett országbeli, független vállalatok
Terminal, Egyesült Királyság [a pontos név és cím adatvédelmi okokból nem adható meg]
(d)
Kapcsolatban álló és független uniós vállalatok
Celanese Chemicals Europe GmbH, Németország
Lyondell Chemie Nederland B.V., Hollandia
Terminal, EU [a pontos név és cím adatvédelmi okokból nem adható meg]
(e)
Az EU-n és az USA-n kívüli, kapcsolatban álló vállalatok
Dow Europe GmbH, Svájc
(f)
Importőrök
Gantrade Ltd, Egyesült Királyság
(g)
Felhasználók
Vinavil, Mapei, Olaszország
Synthomer, Egyesült Királyság
3. Vizsgálati időszak
(10)
A dömping és a kár kivizsgálása a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2007. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) foglalta magában.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(11)
Az érintett termék az Amerikai Egyesült Államokból származó, jelenleg a 2915 32 00 KN-kód alá sorolt vinil-acetát.
(12)
A vinil-acetát (a továbbiakban: érintett termék) egy ecetsavból nyert vegyipari termék.
(13)
A vinil-acetát felhasználási köre sokrétű. Nagyrészt két további anyag előállításához használják, ezek a polivinil-acetát és a polivinil-alkohol. E két polimert számos iparágban hasznosítják. A vinil-acetát polimereit általában festékek, ragasztók, bevonatok és textilkikészítő anyagok előállításához használják.
(14)
A vizsgálat rámutatott, hogy az érintett terméknek csak egy típusa létezik.
2. Hasonló termék
(15)
A vizsgálat rámutatott, hogy az uniós gazdasági ágazat által az EU-ban előállított és értékesített vinil-acetát, valamint az érintett országban előállított és az EU-ba exportált vinil-acetát ugyanazokkal az alapvető fizikai, vegyi és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználásuk módja is megegyezik. Ezért ezeket a termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintjük.
C. A DÖMPING
1. Rendes érték
(16)
A rendes érték meghatározásához először azt állapítottuk meg, hogy a hasonló terméknek az érintett országbeli exportáló gyártók által független vevőknek történő belföldi értékesítései reprezentatívak-e, vagyis az ilyen értékesítések összmennyisége, az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően, az érintett termék Unióban értékesített összmennyiségének legalább 5 %-át kiteszi-e.
(17)
A Bizottság ezután azt vizsgálta meg, hogy az egyes exportáló gyártók belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül volt-e. Ezt a vizsgálati időszak alatt a független vevőknek történt nyereséges belföldi értékesítések arányának meghatározásával állapítottuk meg.
(18)
A belföldi értékesítést akkor tekintettük nyereségesnek, ha az egységár elérte, vagy meghaladta az előállítási költséget. E célból a vizsgálati időszakra vonatkozóan meghatároztuk a belföldi piacon felmerülő előállítási költséget.
(19)
Amennyiben a belföldi piacon az értékesítések mennyiségének több mint 80 %-a a költség feletti áron történt, és az eladási ár súlyozott átlaga legalább akkora volt, mint a termelési költség súlyozott átlaga, a rendes értéket valamennyi belföldi eladási ár súlyozott átlagaként állapítottuk meg, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e. Ha azonban a nyereséges értékesítések a teljes értékesített mennyiség 80 %-át vagy annál kevesebbet tettek ki, vagy ha az eladási ár súlyozott átlaga nem érte el a termelési ár súlyozott átlagát, a rendes érték alapjául csak a nyereséges belföldi értékesítések súlyozott átlagárát vettük.
2. Exportár
(20)
A vizsgálat rámutatott, hogy a vinil-acetátot i. uniós székhelyű, kapcsolatban álló kereskedelmi vállalatok exportálták az érintett országból az Unióba, illetve ii. egyetlen exportáló gyártó esetében egy Unión kívüli, kapcsolatban álló kereskedelmi vállalat.
(21)
Az exportárak az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján mindkét esetben az első független uniós fogyasztóknak kiszabott viszonteladói árak alapján kerültek megállapításra, és azokat a behozatal és a viszonteladás között felmerült költségek, valamint a nyereség figyelembe vételével kiigazítottuk.
3. Összehasonlítás
(22)
A rendes értéket és a szóban forgó exportáló gyártók exportárát gyártelepi alapon hasonlítottuk össze.
(23)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vettük azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Adott és indokolt esetben kiigazításokat végeztünk a kezelési, raktározási, fuvarozási, biztosítási, valamint a hitelköltségekben, az engedményekben, jutalékokban és behozatali vámokban mutatkozó különbségek figyelembe vétele céljából.
4. Dömpingkülönbözet
(24)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően az USA-beli együttműködő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlításával állapítottuk meg.
(25)
Az együtt nem működő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének megállapítása céljából először az együttműködés hiányának mértékét állapítottuk meg. E célból az együttműködő exportáló gyártók által jelentett, az Unióba irányuló exportmennyiséget összehasonlítottuk az Eurostat megfelelő behozatali statisztikáival.
(26)
Mivel az együttműködés az Amerikai Egyesült Államokban nagy mértékű (90 % feletti) volt, ideiglenesen helyénvalónak tekintettük, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet az ország nem együttműködő gyártói számára az együttműködő exportőrökre kivetett legmagasabb vám szintjén határozzuk meg. E kérdés megítélése azonban az eljárás végleges szakaszában még változhat.
(27)
A fenti módszer alapján megállapított ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Ideiglenes dömpingkülönbözet
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Minden más vállalat
13,8 %
D. KÁROKOZÁS
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(28)
A panaszt az Ineos Oxide Ltd (a továbbiakban: panaszos), egy uniós vinil-acetát-gyártó nyújtotta be, aki az uniós össztermelés jelentős részét képviseli. Az eljárás megindítását egy másik uniós gyártó, a Wacker GmbH is támogatta. Így tehát elmondható, hogy a panaszt az uniós gazdasági ágazat vinil-acetát-gyártásának együttesen több mint 25 %-át képviselő uniós gyártók támogatták. Ezért az eljárást az alaprendelet 5. cikke (4) bekezdésének rendelkezései alapján indítottuk meg.
(29)
Egy harmadik uniós székhelyű gyártóról (Celanese Europe GmbH) kiderült, hogy az érintett országban található egyik exportáló gyártóval kapcsolatban áll. A vizsgálat során megszerzett információk alapján ideiglenesen megállapításra került, hogy az említett gyártó teljes mértékben az USA-beli Celanese Corporation irányítása alatt áll, amely döntő szerepet játszik az európai üzleti tevékenységekben, mint például az üzleti tervezés, a gyártásellenőrzés, a beszerzés és az értékesítési tevékenység.
(30)
A fentiek fényében úgy tekintettük, hogy a Celanese Europe GmbH a vállalatcsoporton belüli helyzeténél fogva olyan magatartást tanúsított, amely eltér az alaprendelet 4. cikkének (2) bekezdése szerinti más független gyártók magatartásától. A vállalatról helyzete alapján az is feltételezhető, hogy a dömping káros hatásai megkímélték. Ha pedig a kárra vonatkozó megállapításokat egy ilyen vállalatra is kiterjesztenénk, az torzítaná az uniós gazdasági ágazat állapotára vonatkozó összesített adatokat.
(31)
Ezért ideiglenesen megállapításra került, hogy a Celanese Europe GmbH-t ki kell zárni az uniós gazdasági ágazat meghatározásából.
(32)
Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében tehát az Ineos Oxide Ltd és a Wacker GmbH alkotják az uniós gazdasági ágazatot, az uniós gyártás 100 %-át képviselve. Ezekre a vállalatokra a továbbiakban „uniós gazdasági ágazatként” fogunk hivatkozni.
2. Az érintett uniós piac meghatározása
(33)
Annak megállapítása érdekében, hogy a (28) és az azt követő preambulumbekezdésekben meghatározott uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett-e, megvizsgáltuk, hogy milyen mértékben kellett figyelembe venni az elemzésben az uniós gazdasági ágazatnak az érintett termék kötött felhasználására irányuló termelését.
(34)
Az érintett terméket az uniós gazdasági ágazat mind a) a szabad, mind b) a kötött piacon értékesítette (ugyanazon a vállalatcsoporton belül). A kötött piacon az érintett terméket számos további termék alapanyagaként használják, amelyek például festékekben, ragasztókban, bevonatokban kerülnek felhasználásra.
(35)
Ebben az összefüggésben az érintett termék egyéb termékek nyersanyagaként, ugyanabban a csoportban részt vevő vállalatok számára történő értékesítését „kötött felhasználásnak” lehet tekinteni, amennyiben az alábbiak közül legalább az egyik feltétel teljesül: i. az értékesítés nem piaci áron történik, ii. a fogyasztó nem választhat szabadon szállítót ugyanazon vállalatcsoporton belül. A vizsgálat során ideiglenesen megállapítottuk, hogy az érintett terméket alapanyagként egy másik termék előállítása céljából beszerző vállalatok számára történő értékesítéseket kötött értékesítésnek kell tekinteni; valamint megállapítást nyert az is, hogy a vállalatok kereskedelmi politikájának eredményeként a kapcsolatban álló entitások nem választhatták meg a szállítót.
(36)
E megkülönböztetés a kárelemzés szempontjából releváns. Megállapításra került, hogy a kötött felhasználásra szánt vinil-acetát nem áll közvetlen versenyben az érintett országból származó behozatallal. Ellenben a szabad piacon történő értékesítésre szánt termelésről megállapításra került, hogy közvetlen versenyben áll az említett behozatallal, mivel ezek az értékesítések a rendes piaci körülményeknek megfelelően történtek, ami a szállító szabad megválasztását feltételezi. Ezért ebben az elemzésben a kötött és a szabad piac közötti megkülönböztetés bizonyos kármutatók tekintetében indokolt volt.
(37)
E tekintetben megállapításra került, hogy az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos következő gazdasági mutatók vizsgálatakor a teljes tevékenységet figyelembe kellene venni, az uniós gazdasági ágazat kötött felhasználását is beleértve; ezek a mutatók a termelés, a kapacitás, a kapacitáskihasználás, a beruházások, a készletek, a foglalkoztatás, a termelékenység, a bérek és a dömpingkülönbözet mértéke. Ennek az az oka, hogy ezek a mutatók mindenképpen érintettek, függetlenül attól, hogy a terméket ugyanazon vállalaton vagy vállalatcsoporton belül dolgozzák-e fel, vagy a szabad piacon értékesítik.
(38)
A nyereségességet, a pénzforgalmat, a beruházások megtérülését és a tőkebevonási képességet illetően viszont az elemzést pusztán a szabad piac szintjén végeztük, mivel az, hogy a kötött piacra jellemző árak nem reprezentatívak a rendes piaci feltételekre, kihat az említett mutatók megbízhatóságára.
(39)
Az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyéb gazdasági mutatókat, mint az Unió piacára jellemző fogyasztást, értékesítést, piaci részesedéseket és árakat a szabad piacon uralkodó helyzet fényében elemeztük és értékeltük, különösen, ott, ahol felmérhető piaci körülmények léteznek, illetve ahol a tranzakciók a szállító szabad megválasztásán alapuló rendes piaci körülmények között zajlanak.
(40)
Az említett mutatók tekintetében azonban a kötött piacot is figyelembe vettük, valamint összehasonlítást végeztünk a szabad piacra jellemző adatokkal annak érdekében, hogy megállapítsuk: változtat-e a kötött piac helyzete a pusztán a szabad piac elemzésére alapuló megállapításokon.
3. Az uniós fogyasztás
(41)
Az uniós fogyasztás meghatározása a következőképpen történt: a vinil-acetát behozott összmennyiségét (az Eurostat adatai alapján, amelyeket az exportáló gyártó által az érintett országból származó import tekintetében megadott, ellenőrzött adatokkal is összevetettünk) hozzáadtuk az uniós gazdasági ágazat és a másik uniós székhelyű gyártó uniós piacon értékesített összmennyiségéhez.
(42)
Tekintettel a szállítók kis számára és a bizalmas üzleti adatok védelmére (alaprendelet, 19. cikk) a fogyasztás alakulását indexáltuk.
1. táblázat
Az uniós fogyasztás
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Összfogyasztás
100
90
87
99
Kötött piac
100
96
100
104
Szabad piac
100
88
82
97
(43)
A figyelembe vett időszakban a teljes uniós piacon, illetve a szabad piacon jelentkező fogyasztás 1 %-kal, illetve 3 %-kal valamelyest csökkent. Ugyanebben az időszakban a kötött piacon viszont 4 %-os növekedést jegyeztek fel.
4. Az érintett országból származó behozatal
4.1. Mennyiség és piaci részesedés
(44)
Az érintett országból származó behozatal a mennyiség és a piaci részesedés tekintetében a következőképpen alakult:
2. táblázat
Az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal
A behozatal mennyisége (tonnában)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Amerikai Egyesült Államok
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Teljes piaci részesedés
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Szabad piaci részesedés
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Forrás: az Eurostat adatai és az érdekelt felektől kapott információk (a kérdőívek alapján).
(45)
A figyelembe vett időszak alatt az Unió teljes (kötött és szabad) piacára irányuló, az érintett országból származó behozatal 48 %-kal nőtt. Ez azt jelentette, hogy ugyanezen időszak alatt a piaci részesedés 49 %-kal nőtt. A szabad piacból kivett részesedés viszont 52 %-kal csökkent.
4.2. A behozott termékek ára és áralákínálás
(46)
Az érintett országból származó behozatal átlagárai a következőképpen alakultak:
3. táblázat
Az Amerikai Egyesült Államokból származó behozatal árai
Importárak (EUR/tonna)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Amerikai Egyesült Államok
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Forrás: Eurostat
(47)
Noha a vizsgálati időszakban enyhe emelkedés tapasztalható, az érintett országból származó behozatal átlagárai összességében 26 %-kal csökkentek 2007 és a figyelembe vett időszak között.
(48)
Az uniós piacon érvényes eladási árakat vizsgálva összehasonlítottuk az uniós gazdasági ágazat által a szabad piacon kiszabott átlagárakat az érintett ország importáraival. Az uniós ágazat vonatkozó eladási árait szükség szerint kiigazítottuk gyártelepi árszintre, vagyis kizártuk azokból az uniós szállítási költségeket és levontuk az engedményeket és a visszatérítéseket.
(49)
Ezeket az árakat összevetettük az együttműködő USA-beli exportáló gyártók által kiszabott árakkal, az engedményeket figyelmen kívül hagyva, valamint szükség szerint CIF uniós határparitásra kiigazítva, megfelelően figyelembe véve a vámkezelési költségeket és a behozatal utáni költségeket.
(50)
Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgálati időszakban az összes együttműködő exportőrtől importált érintett terméket olyan árakon értékesítették az Unióban, amelyek alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak. Az alákínálás átlagos mértéke az uniós gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 17,9 % volt, az együttműködő exportáló gyártók által benyújtott, ellenőrzött adatok alapján. Az áralákínáláshoz kedvezőtlen ártendenciák és jelentős árcsökkenés is társult.
5. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
(51)
Az alábbi táblázat az egyéb harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja.
4. táblázat
Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal mennyisége
A behozatal mennyisége (tonnában)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Amerikai Egyesült Államok
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Szaúd-Arábia
0
0
0
73 156
Egyéb
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
A teljes piacból kivett részesedés
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
A szabad piacból kivett részesedés
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Forrás: Eurostat
(52)
A figyelembe vett időszak kezdetén az érintett országból származó behozatal egyéb országok behozatalával állt versenyben, mint pl. Tajvan, Ukrajna és Oroszország. A figyelembe vett időszak végén az ezekből a hagyományos forrásokból származó behozatal majdnem a nullára csökkent.
(53)
Egy új exportáló ország, Szaúd-Arábia, amely a vizsgálati időszak alatt lépett be az uniós piacra, mintegy 73 000 tonnát importált a vizsgálati időszak alatt. Arra, hogy ez milyen hatással volt az uniós gazdasági ágazatra, a (91) és az azt követő preambulumbekezdések térnek ki.
6. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
6.1. Általános háttér
(54)
Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata magában foglalta valamennyi gazdasági tényező és index értékelését, amely 2007 és a vizsgálati időszak vége között az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggött.
(55)
Mind a makrogazdasági mutatókat (termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesített mennyiségek, piaci részesedés, foglalkoztatás, termelékenység, bérek, a dömpingkülönbözet mértéke), mind a mikrogazdasági mutatókat (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, beruházások növelése, gyártási költségek) az egész uniós gazdasági ágazat szintjén értékeltük. Az értékelés az uniós gazdasági ágazat által benyújtott, ellenőrzött kérdőívekből nyert adatokon alapult.
(56)
Megjegyzendő, hogy a panaszos csak 2007 során szerezte be gyártólétesítményeit, tehát bizonyos kármutatókra (nyereségesség, bérek, beruházások, beruházások megtérülése, pénzforgalom) vonatkozó adatok 2007-re hiányoznak. Ezért az említett kármutatók tekintetében az elemzés a 2008-tól a vizsgálati időszakig tartó időszakra terjed ki. A többi mutatót illetően vannak 2007-es adatok is, tehát ez utóbbiak esetében az elemzés a teljes figyelembe vett időszakra kiterjed (2007-től a vizsgálati időszakig).
(57)
A panaszos az érintett terméket igyekezett teljes egészében a szabad piacon értékesíteni, míg a másik uniós gyártó főleg a kötött piacra összpontosított, és termelésének csak kis töredékét szánta a szabad piacra. Tekintettel arra, hogy a kárelemzéshez használt adatok főleg csak két forrásból származnak, amelyek közül az egyik főként a kötött piacra összpontosított, és mivel számos kármutató esetében különbséget kell tenni a teljes piac és a szabad piac között, az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatokat az alaprendelet 19. cikke alapján indexálni kellett a bizalmas adatok védelmében.
6.2. Makrogazdasági mutatók
6.2.1. Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(58)
Az alábbi táblázat az uniós gazdasági ágazat össztermelésének, termelési kapacitásának és kapacitáskihasználásának alakulását ismerteti:
5. táblázat
Uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Össztermelés
100
105
102
92
Teljes termelési kapacitás
100
121
126
143
Kapacitáskihasználás összesen
100
87
81
64
(59)
Amint a fenti táblázat is mutatja, az uniós gazdasági ágazat össztermelése a figyelembe vett időszak alatt 8 %-kal csökkent.
(60)
Ugyanezen időszak alatt a termelési kapacitás 43 %-kal nőtt. A kapacitásnövekedés azonban nem új gyártósorok üzembe helyezésével függ össze, hanem a meglévő kapacitás hatékonyabb felhasználására vezethető vissza.
(61)
E két tényező következtében - azaz, hogy ugyanazon időszak alatt csökkent a termelési összmenynyiség és nőtt a termelési kapacitás - a figyelembe vett időszakban jelentősen, azaz 36 %-kal csökkent a kapacitáskihasználás.
6.2.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(62)
Az alábbi számok az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségeket, a piaci részesedést és az átlagos értékesítési egységárakat jelölik, a teljes, a kötött és a szabad piac szerinti bontásban.
6. táblázat
Értékesítési volumen és piaci részesedés
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Az értékesítések összmennyisége
100
99
96
88
Piaci részesedés (%)
100
110
111
88
Értékesítések a kötött piacon
100
111
109
113
Piaci részesedés (%)
100
115
108
109
Szabadpiaci értékesítés
100
89
86
67
Piaci részesedés (%)
100
102
104
69
(63)
Összességében az értékesítések 12 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. Ez a visszaesés a szabad piacon még nagyobb volt: 33 % 2007 és a vizsgálati időszak között. A kötött piac ezzel ellentétes tendenciát követett, és ugyanezen idő alatt 13 %-kal nőtt az értékesítések mennyisége.
(64)
Az értékesített mennyiségekben tapasztalható visszaesés a piaci részesedésen is meglátszott, amely a teljes piac tekintetében 11 %-kal, a szabad piac tekintetében 31 %-kal visszaesett 2007 és a vizsgálati időszak között. A kötött piac ismét ezzel ellentétes tendenciát követett, és a piaci részesedés ugyanezen idő alatt 9 %-kal nőtt.
6.2.3. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
7. táblázat
Foglalkoztatás, termelékenység és bérek
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
A foglalkoztatottak száma összesen
100
96
98
100
Össztermelékenység (egység/foglalkoztatott)
100
109
104
92
Éves bérek összesen
0
100
95
88
(65)
A teljes foglalkoztatottság 2007 és a vizsgálati időszak között stabil szinten maradt. Megjegyzendő, hogy a vinil-acetát-gyártás nem túlzottan munkaerő-igényes, ezért a foglalkoztatásra vonatkozó adatok nem kapcsolódnak szorosan a gyártási adatokhoz. Ebben az ágazatban a foglalkoztatás tehát nem annyira jelentős tényező.
(66)
A figyelembe vett időszak alatt az egy foglalkoztatottra jutó össztermelékenység 8 %-kal csökkent 2007 és a vizsgálati időszak között. E mutató tehát a gyártás visszaesését és a termelési kapacitás növekedését követte, amint azt az (58) és az azt követő preambulumbekezdések kifejtik.
6.2.4. A tényleges dömpingkülönbözet mértéke
(67)
A dömpingkülönbözeteket az erről szóló fenti szakaszban ismertettük. Valamennyi megállapított dömpingkülönbözet meghaladja a de minimis szintet. Ráadásul ha a dömpingelt behozatal mennyiségét és árát is figyelembe vesszük, a tényleges dömpingkülönbözet hatásai nem tekinthetők elhanyagolhatónak.
6.3. Mikrogazdasági mutatók
6.3.1. Általános észrevételek
(68)
A mikrogazdasági mutatókat (készletek, értékesítési árak, nyereségesség, pénzforgalom, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, gyártási költségek) a teljes uniós gazdasági ágazat - lásd a (28) és az azt követő preambulumbekezdéseket - szintjén elemeztük.
(69)
A fenti mutatók közül a nyereségesség, a bérek, a beruházások, a beruházások megtérülése, valamint a pénzforgalom értékelése során a szabad piacra kellett összpontosítani, ami azzal jár, hogy az elemzés főként a panaszos által megadott adatokat tükrözi. A fentiekre tekintettel a nyereség és a pénzforgalom mutatóinak alakulását a bizalmas adatok védelmében indexált formában sem lehetett megadni.
(70)
Ezenkívül, amint azt az (56) preambulumbekezdésben is említjük, a panaszos egyes kármutatókkal kapcsolatban nem tudott 2007. évi adatokkal szolgálni; ezért e mutatók elemzését a 2008-tól a vizsgálati időszakig tartó időszak tekintetében végeztük el.
6.3.2. Készletek
(71)
Az alábbi számok az uniós gazdasági ágazat készleteinek alakulását mutatják a szóban forgó időszakokban:
8. táblázat
Készletek
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Teljes készlet
100
86
49
69
(72)
A figyelembe vett időszak alatt a készletek 31 %-kal csökkentek. Ez a mutató azonban nem tekinthető jelentőségteljesnek ebben az ágazatban, mivel a vinil-acetát-gyártók csak megrendelésre gyártanak, és kevés terméket tartanak raktáron. A készletek csupán egy-két heti szükségletet fedeznek.
6.3.3. Eladási árak
(73)
A következő táblázat az uniós gazdasági ágazat árainak alakulását mutatja be, különbséget téve a teljes piac, a kötött piac és a szabad piac között.
9. táblázat
Eladási árak
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Átlagos értékesítési egységár a teljes piacon
100
107
74
84
Átlagos értékesítési egységár a kötött piacon
100
115
82
92
Átlagos értékesítési egységár a szabad piacon
100
102
69
77
(74)
A figyelembe vett időszakban 16 %-kal csökkentek az értékesítési árak a teljes uniós piacon. Az értékesítési árak mindkét piacon visszaestek, bár a szabad piacon (-23 %) látványosabb volt a csökkenés, mint a kötött piacon (-8 %).
6.3.4. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és beruházások
(75)
A hasonló termék szabad piaci nyereségességét a következő módon állapítottuk meg: a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítésének adózás előtti nettó hasznát a hasonló értékesítések forgalmának százalékában fejeztük ki.
(76)
A figyelembe vett időszakban a szabad piacon csökkent a nyereségesség. A vizsgálati időszak alatt minden hónapra veszteségekről számoltak be. Mindez annak tulajdonítható, hogy mind az értékesített mennyiségek, mind az értékesítési árak terén nagy visszaesés történt.
(77)
Amint azt az alábbi táblázat bemutatja, az uniós gazdasági ágazat növelte az érintett termékkel kapcsolatos beruházásait, a csökkenő nyereségesség ellenére is. A beruházások elsősorban a gyártási technológia fejlesztésére és fenntartására, valamint a hatékonyságnövelésre irányultak.
10. táblázat
Beruházások
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Beruházások összesen
n.a.
100
129
127
(78)
A beruházások a figyelembe vett időszakban 27 %-kal növekedtek.
(79)
A fokozott beruházások ellenére az érintett termékkel kapcsolatos beruházások megtérülése nem érte el a várt szintet, és csökkent 2008 és a vizsgálati időszak között.
(80)
2008 és a vizsgálati időszak között a pénzforgalom is csökkent, ami azt jelentette, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzeszköz-termelő képessége egyre romlott, és pénzügyi helyzete is legyengült.
(81)
Azaz a beruházások fokozásával az ágazat még mindig tanúskodott némi tőkebevonási képességről, e képességét azonban jelentősen csorbította, hogy visszaesett az értékesítések szintje, és egyre több nehézség merült fel a pénzforgalom megteremtésében.
7. A kárra vonatkozó következtetés
(82)
Az uniós gazdasági ágazat helyzetének elemzése valamennyi fő kármutató tekintetében csökkenő tendenciát mutat. A figyelembe vett időszakban viszonylag stabil fogyasztás mellett az össztermelés 8 %-kal csökkent. Ugyanekkor az uniós gazdasági ágazat teljes piaci részesedésének 11 %-át, szabad piaci részesedésének 33 %-át elvesztette. A kapacitáskihasználás 36 %-kal csökkent. Ugyanakkor az érintett országból származó behozatal 48 %-kal nőtt.
(83)
A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiség 12 %-kal esett vissza. Ha a szabad piaccal kapcsolatos tendenciákat vesszük figyelembe, az értékesített mennyiségeket illetően még inkább csökkenő a tendencia: 33 % a figyelembe vett időszak alatt.
(84)
Ahogyan az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségek csökkentek, az árak is visszaestek, összesen 16 %-kal. Az értékesített mennyiségeket illetően a szabad piacon még rosszabb volt a helyzet: itt 23 %-os csökkenést jegyeztek fel. Az értékesített mennyiségek visszaesése és az árcsökkenés hatottak a profitszintekre, és a vizsgálati időszak minden hónapjában veszteségekhez vezettek.
(85)
A mutatók közül egyedül a beruházások és a tőkebevonási képesség mutattak pozitív tendenciát, az előbbi 27 %-kal nőtt. A beruházások azonban nem vezettek a várt nyereséghez, és csökkentek 2008 és a vizsgálati időszak között.
(86)
A fentiekre való tekintettel a vizsgálat során megerősítést nyert, hogy amennyiben ez a helyzet továbbra is fennáll, valószínűsíthető, hogy a vizsgálat során tapasztalt veszteségek miatt a szabad piacra szánt vinil-acetát valamennyi számottevő uniós termelése megszűnne.
(87)
Amint azt a fent vázolt körülmények mutatják, az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett a vizsgálati időszak alatt.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. Bevezetés
(88)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgáltuk, hogy az uniós gazdasági ágazatot sújtó jelentős kár oka az érintett országból származó dömpingelt behozatal volt-e. A dömpingelt behozatal mellett az olyan ismert tényezőket is megvizsgáltuk, amelyek ugyanabban az időben kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, nehogy az egyéb tényezők által okozott esetleges kárt a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsuk.
2. Az USA-ból származó behozatal hatása
2.1. Általános háttér
(89)
2007 és a vizsgálati időszak között a dömpingelt behozatalok mennyiségének növekedése és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének megcsappanása időben egyértelműen egybeesik. A vizsgálat során továbbá megállapítást nyert, hogy a dömpingelt behozatal negatívan érintette az árakat, ugyanis folyamatosan alákínált az uniós ágazat árainak, azaz rontotta a nyereségességet.
(90)
Egyes felek állítása szerint a behozatal növekedése egészen egyszerűen annak tulajdonítható, hogy a korábban más országokból származó behozatalt pótolták, illetve megnőtt a kereslet az uniós piacon. Ezt az állítást azonban sem a behozatalra vonatkozó számadatok (lásd 2. táblázat), sem a fogyasztásra vonatkozó adatok (lásd 1. táblázat) nem támasztják alá. Ebben az összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy amint azt a (43) preambulumbekezdés is kifejti, a fogyasztás szintje meglehetősen stabil volt, sőt a figyelembe vett időszak alatt még egy kicsit csökkent is, míg az USA-ból érkező behozatal mennyisége 48 %-kal nőtt.
3. Egyéb tényezők hatásai
3.1. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal hatása
3.1.1. A Szaúd-Arábiából származó behozatal hatása
(91)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a vinil-acetát Szaúd-Arábiából történő behozatala felelős az uniós gazdasági ágazatot ért károkért.
(92)
Amint az az (53) preambulumbekezdésben is megállapításra került, Szaúd-Arábia valóban az EU második legnagyobb vinil-acetát-exportőre (az USA után). Szaúd-Arábia csak a vizsgálati időszak alatt exportált az uniós piacra.
(93)
Az alábbi 11. táblázatban megadott számadatok (forrás: Eurostat) a Szaúd-Arábiából és egyéb harmadik országokból származó behozatal árait mutatják.
11. táblázat
Az egyéb harmadik országokból származó import értékesítési ára
(EUR/tonna)
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Szaúd-Arábia
n.a.
n.a.
n.a.
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Egyéb országok
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
A táblázat szerint a Szaúd-Arábiából származó behozatal átlagára (636 EUR) és az egyéb harmadik országokból származó behozatal átlagára (633 EUR) hasonló, de az USA-beli átlagárakat (573 EUR) 11 %-kal meghaladta.
(95)
Az, hogy a szaúd-arábiai kereskedők ugyanabban az árszegmensben dolgoznak, mint más importőrök, de az USA-ból származó exporthoz képest jelentős árkülönbséggel, arról tanúskodik, hogy a szaúd-arábiai exportáló gyártók máshogyan képezik áraikat, mint az USA-beliek, és ennek az uniós gyártókra gyakorolt hatása is más.
(96)
Ilyen alapon ideiglenesen megállapíthatjuk, hogy a Szaúd-Arábiából érkező behozatal nem cáfolta meg az USA-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggést.
3.2. A gazdasági válság hatása
(97)
Néhány érdekelt fél szerint a termelés és az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségek csökkenése a fogyasztás visszaesésének tulajdonítható. Ugyanezek az érintettek azt is állították, hogy a globális gazdasági válság vezetett az eladási átlagárak csökkenéséhez.
(98)
Más érdekelt felek állítása szerint a gazdasági válság alatt valamennyi petrolkémiai gyártó, köztük a vinil-acetát-gyártók, súlyos veszteségeket szenvedett, ezért az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett veszteségeket nem lehet az érintett országból származó dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.
(99)
Amint azonban azt a (41)-(43) preambulumbekezdések is említik, a jelen vizsgálat kimutatta, hogy az uniós fogyasztás visszaesése a szabad piacon a figyelembe vett időszak alatt elhanyagolható volt. A gazdasági válság és a fogyasztás velejáró visszaesése tehát nem okolható az értékesített mennyiségek rohamos csökkenéséért, amelyről a (62)-(64) preambulumbekezdésekben volt szó.
(100)
Az uniós gazdasági ágazat szabad piaci nyereségességének elemzése rámutatott, hogy a vinil-acetát-szektor különösen jelentős veszteségeket könyvelt el a hasonló vegyi termékek gyártásához képest. Ráadásul az említett hasonló termékek nyereségessége a válság után helyreállt, míg a vinil-acetát-szektor helyzete azóta is romlik. A fentiek alapján ideiglenesen megállapítható, hogy míg a vinil-acetát-szektort igen nagy valószínűséggel hátrányosan érintette a gazdasági válság, az egyéb petrokémiai ágazatoktól meg kell különböztetni, amint azt a panaszos által tartósan elszenvedett jelentős veszteségek is alátámasztják. Ezek ugyanis a válság után is folytatódtak, és közvetlen összefüggésben állnak az USA-ból származó, olcsó behozatallal. A fenti állítást tehát ideiglenesen elutasítjuk.
(101)
A fentiek fényében ideiglenesen megállapítjuk, hogy a gazdasági válság nem járult hozzá olyan mértékben az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, hogy megcáfolná az elszenvedett kár és az USA-beli dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést.
3.3. Az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kára
(102)
Számos érdekelt fél szerint a panaszos maga is hozzájárult szorult helyzetéhez azzal, hogy a recesszió alatt bővítette termelési kapacitását, azaz az értékesítések és a nyereség visszaesése a recesszió és a panaszos rossz üzleti döntésének együttes eredménye.
(103)
Többen azzal érveltek, hogy a panaszos fél üzemében alkalmazott technológia a keletkezett kár fő oka. Mivel a figyelembe vett időszak alatt a panaszos üzeme többször leállt, és több ízben vis maior helyzet állt elő, azzal érveltek, hogy a panaszos értékesítéseinek visszaesése inkább a gyakori leállásokkal függ össze, semmint az USA-ból származó dömpingelt behozatallal. A panaszos nyereségességével kapcsolatban is hasonló érvekre hivatkoztak.
(104)
Ami azt az érvet illeti, hogy a panaszosnak a gazdasági világválság ideje alatt nem lett volna szabad kibővítenie termelési kapacitását, emlékeztetni szeretnénk arra, hogy a panaszos nem tett szert újabb termelési kapacitásra, hanem a meglévő eljárások optimalizálásával növelte kapacitását. Ezt indokolt üzleti döntésnek kell tekinteni egy olyan piacon, ahol stabil az összfogyasztás, de az alacsony árú behozatal okozta verseny miatt egyre kevesebb terméket lehet eladni. Ezt az állítást tehát ideiglenesen elutasítjuk.
(105)
Ami pedig azt az állítást illeti, miszerint a műszaki problémák miatti kiesések okozták a panaszos által elszenvedett veszteségeket, a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a vinil-acetát gyártása ciklikus karbantartást igényel, azaz meghatározott időközönként le kell állítani az üzemet. Az öt leállásból tehát három a vinil-acetát-gyártó üzem szokásos működésének része.
(106)
Ezenkívül az is megállapítást nyert, hogy a három tervezett leállás a gyártó tudatos döntésén alapult, aki azért állította le a gyártást, mert a dömpingelt behozatalnak tulajdonítható árnyomás akkora volt, hogy a gyártó képtelen volt fenntartható árszinten szállítani. E leállások alatt a felhalmozott készleteknek köszönhetően a panaszos továbbra is szállítani tudta a szerződéses alapon vagy azonnali vételi és eladási ügyletek eredményeként megrendelt kisebb mennyiségeket. Emellett a (72) preambulumbekezdésben megállapított csökkenő készletek is azt igazolják, hogy a figyelembe vett időszak alatt a szállítások folytonossága biztosított volt.
(107)
A fentiek alapján megállapítottuk, hogy az üzemleállások hatása összességében nem cáfolja meg az okozati összefüggést. Az érdekeltek által az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kárával kapcsolatban felhozott érveket ezért elutasítottuk.
3.4. Nyersanyagokhoz való hozzáférés: az érintett ország gyártói természetes versenyelőnyt élveznek
(108)
Számos érdekelt fél szerint a panaszos problémái kevésbé a dömpingelt behozatalnak tulajdoníthatók, hanem inkább a külső nyersanyagforrásoktól való függőségéből erednek. Az az érv is elhangzott, hogy az USA-beli exportőrök természetes versenyelőnyt élveznek, mivel olcsóbban hozzájutnak az olyan nyersanyagokhoz, mint pl. az etilén vagy az ecetsav.
(109)
Ami a panaszos állítólagos nyersanyag-beszerzési problémáit illeti, a fenti érvet nem lehetett elfogadni, mert, mint kiderült, a panaszos is előnyös beszerzési forrásokkal rendelkezik: a nyersanyagokat a beszállítója telephelyén található üzemből, valamint egy testvérvállalattól szerzi. Következésképpen megállapítható, hogy a főbb nyersanyagok árai hasonlítanak az érintett ország piacára jellemző árakhoz.
(110)
Ebből az következik, hogy noha a vinil-acetát-gyártáshoz használt fő nyersanyagok árai az USA-ban általában valóban alacsonyabbak az uniós piaci áraknál, ez a panaszos költségeire nem volt hatással.
(111)
Azt, hogy a nyersanyagárak különbsége csak részben játszott közre a panaszos által tapasztalt nehézségekben, az is alátámasztja, hogy a panaszos által előállított, ugyanazon nyersanyagokat tartalmazó más termékek vonatkozásában sokkal jobbak a nyereségességi adatok.
(112)
Ilyen alapon ideiglenesen megállapítjuk, hogy a nyersanyagárak hatása nem cáfolta meg az USA-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(113)
Megállapítottuk, hogy okozati összefüggés áll fenn az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az USA-ból származó dömpingelt behozatal között. A kár további lehetséges okait is elemeztük - mint például az egyéb harmadik országokból származó behozatal hatása, a gazdasági válság hatása, az exportáló gyártók természetes versenyelőnye a nyersanyagbeszerzés terén, az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott kára -, és egyikről sem bizonyosodott be, hogy megcáfolná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az USA-ból származó dömpingelt behozatal közötti okozati összefüggést.
(114)
Valamennyi ismert tényező által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatások fenti elemzése alapján ideiglenesen megállapítottuk, hogy okozati összefüggés áll fenn az USA-ból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszakban elszenvedett jelentős kár között.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(115)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy - amint azt a (48) és az azt követő preambulumbekezdésben kifejtettük - az áralákínálással értékesített dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatnak jelentős kárt okoz.
(116)
Az uniós gazdasági ágazat beruházásokkal próbálja hatékonyságát fokozni, és a gyártási folyamatokat fokozatosan egyszerűsíti. Bizonyos intézkedésekkel várhatóan meg lehetne akadályozni az olcsó, dömpingelt behozatal okozta további tisztességtelen versenyt, és az uniós gazdasági ágazat újra erőre kapna.
(117)
Ha viszont nem rendelnénk el intézkedéseket, az uniós gazdasági ágazat jelenlegi pénzügyi helyzete és nyereségessége mellett - amint azt a jelen vizsgálat során elemeztük (lásd az (54) és az azt követő preambulumbekezdéseket) - nem tudna tovább ellenállni a dömpingelt behozatal jelentette nyomásnak. Következésképpen valószínűleg megszűnne vagy nagymértékben csökkenne az uniós gazdasági ágazat szabad piacra irányuló termelése.
(118)
A fenti elemzés alapján valószínűsíthető, hogy az uniós gazdasági ágazatnak hasznára lenne az ideiglenes intézkedések elrendelése.
2. Az importőrök érdeke
(119)
A Bizottság kérdőíveket küldött a két ismert, független importőrnek, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek.
(120)
A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az összforgalom jelentős része az érintett termékhez kapcsolódik.
(121)
Elemeztük, hogy milyen hatást gyakoroltak a vámok az importőr nyereségességére. Kiderült, hogy a behozatallal elért nyereség és a haszonkulcs mértéke olyan, hogy az intézkedések elrendelésével valószínűleg csakugyan csökkenne az importőr nyereségessége. Következésképp, ha csak a költségeket tekintjük, az intézkedések elrendelése minden valószínűség szerint hatással lenne az importőr üzleti tevékenységére. Az importőr azonban megerősítette, hogy a megnövekedett költségeket legalább részben át tudja hárítani a fogyasztókra, tekintettel a piac jelenlegi helyzetére, ahol a kereslet szintje várhatóan stabil marad. A vizsgálat során arra is fény derült, hogy az importőr a terméket szükség esetén olyan gyártóktól is be tudja szerezni - pl. tajvani exportőrök vagy uniós gyártók -, akiknek nem kell vámot fizetniük.
(122)
Mindebből tehát megállapítható, hogy az intézkedések elrendelése csak korlátozott hatással lenne az importőrökre.
3. A felhasználók érdekei
(123)
A felhasználók nagy érdeklődést tanúsítottak az ügy iránt. A vizsgálatban tizenkét felhasználó vett részt; közülük kettőt ellenőriztünk az érintett országból származó behozataluk mennyisége alapján. E vállalatok az Unió legkülönbözőbb pontjain találhatók, és az ipari alkalmazások (pl. bevonatok, festékek vagy ragasztók) ágazatában tevékenykednek.
(124)
Az Eurostat adatai alapján az USA-ból származó teljes behozatal mintegy egyharmada az együttműködő felhasználókhoz irányul. A vizsgálat során kiderült, hogy az együttműködő felhasználók vinil-acetát-beszerzéseinek 30 %-a az USA-ból származik, 57 %-a pedig az EU-ból.
(125)
Kiderült, hogy a két ellenőrzött felhasználó termelési költségének átlagosan mintegy egyharmadát a vinil-acetát teszi ki.
(126)
Néhány felhasználó szerint az intézkedések elrendelése növelné termelési költségeiket, és a megnövekedett költségeket a piacon uralkodó ádáz verseny közepette nehéz lenne a fogyasztókra hárítani. Emiatt állítólag csökkenhet a felhasználók piaci részesedése az EU-n kívüli versenytársaik javára, vagy más termékek gyártására kell átállniuk, amelyekhez nem szükséges az érintett termék. Az intézkedések végső következményeként állítólag jelentősen csökkenne a felhasználók haszonkulcsa.
(127)
Két felhasználó szerint a kisebb haszonkulcsok miatt csak kevesebb termelési beruházásra lenne módjuk, ami végeredményben a foglalkoztatást is érintené.
(128)
Ami a haszonkulcs csökkenésére vonatkozó állítást illeti, figyelembe véve a felhasználók egészséges nyereségességi szintjeit, még ha nem is tudnák a fogyasztókra hárítani a megnövekedett költségeiket, a vámok várhatóan csak csekély mértékben csökkentenék a haszonkulcsokat. Ezért valószínűleg a termelési beruházások nem szenvednének csorbát, és a foglalkoztatottságot sem érné jelentős negatív hatás. A fentiek alapján ezt az érvet elvetettük.
(129)
Ami pedig azt az állítást illeti, miszerint az érintett termék behozatalára vonatkozó intézkedések hátrányosan érintenék az uniós felhasználók versenyképességét, mivel termelési költségeik megnövekednének, és így inkább az egyéb harmadik országokból származó, vinil-acetát alapú termékek importja részesülne előnyben, emlékeztetni szeretnénk arra, hogy a vámok célja nem az, hogy megakadályozzák a behozatalt, és nem is olyan mértékűek, hogy a felhasználók ne tudnák az USA-ban beszerezni a nyersanyagokat. A dömpingellenes vámok célja, hogy az érintett termék vonatkozásában helyreálljanak az uniós piacon az egyenlő versenyfeltételek. A fenti érvek, valamint azon megfontolás alapján, miszerint a felhasználók vinil-acetát-fogyasztásának csak egyharmada származik az USA-ból, az állítást elutasítjuk.
(130)
Mindemellett azt is ki kell emelni, hogy számos felhasználó szerint - tekintettel a vinil-acetát-beszerzési források szűkösségére - prioritásként kellene kezelni azt a kérdést, hogy az uniós eredetű vinil-acetátból megfelelő készlet álljon rendelkezésre. Hadd emlékeztessünk e tekintetben arra, hogy a vizsgálat kimutatta: rendelkezések hiányában az uniós gazdasági ágazat valószínűleg nem tudná többé a szabad piacot vinil-acetáttal ellátni. Így tehát a rendelkezések elrendelése az ellátás sokrétűsége miatt is az uniós felhasználók érdekében állna.
(131)
Mindezek alapján tehát ideiglenes megállapítjuk, hogy az intézkedések csak korlátozott mértékben érintenék hátrányosan a felhasználókat.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(132)
Tekintettel a fenti érvekre ideiglenesen megállapítjuk, hogy az uniós érdekre vonatkozó információk alapján nem lehet egyértelműen kijelenteni, hogy az USA-ból származó vinil-acetát behozatalára elrendelt ideiglenes intézkedések ne szolgálnák az EU érdekeit.
G. JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE
(133)
Tekintettel a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetésekre, ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell elrendelni annak érdekében, hogy a dömpingelt behozatal ne okozzon további károkat az uniós gazdasági ágazatnak.
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(134)
Az intézkedések szintjének meghatározása céljából figyelembe vettük a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vámot.
(135)
A kárt okozó dömping hatásának megszüntetéséhez szükséges vám kiszámításakor figyelembe vettük, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tenniük az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a gyártási költségeiket fedezni tudják, és olyan adózás előtti nyereségre tegyenek szert, amelyet a gazdasági ágazat ebben a szektorban a szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló terméknek az Unióban történő értékesítéséből elérne.
(136)
A kár megszüntetéséhez szükséges szintet ezért a dömpingelt behozatal átlagárának és az uniós gazdasági ágazat irányárának összehasonlításával állapítottuk meg. Az irányár meghatározása úgy történt, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési költségeihez egy ideiglenesen 9,9 %-os szinten megállapított irányhaszonkulcsot adtunk hozzá. E számot a vinil-acetát-szektorhoz hasonló ágazatban tevékenykedő petrokémiai vállalatok 2007-2009 közötti átlagos (EBITDA - kamatfizetés, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredmény/értékesítések formájában mért) forgalmán alapuló nyereségességét figyelembe véve határoztuk meg.
(137)
Az így kapott ár-alákínálási különbözetek a 30 %-ot is meghaladják.
2. Ideiglenes intézkedések
(138)
A fentiek alapján és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint az érintett országból származó behozatalra a kisebb vámtétel szabályával összhangban a dömping- és kárkülönbözet szintje közül az alacsonyabbat figyelembe véve kell ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket bevezetni. A vámtételt jelen esetben tehát a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén kell meghatározni.
(139)
Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapítottuk meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben a „minden más vállalatra”, az egész országban alkalmazandó vámmal) kizárólagosan az Amerikai Egyesült Államokból származó és a megnevezett vállalatok, azaz az említett konkrét jogi személyek által gyártott termékek behozatalára vonatkoznak. Semmilyen más, a rendelet rendelkező részében meg nem nevezett vállalat - köztük a konkrétan említett vállalatokhoz kapcsolódó szervezetek - által gyártott behozott termék nem részesülhet e vámtételek előnyeiből; azokra a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell kivetni.
(140)
Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (3), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például a névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. A Bizottság adott esetben - a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően - a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja.
(141)
A fentiek alapján a következő ideiglenes dömpingellenes vámtételeket javasoljuk (CIF uniós határparitáson):
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Kárkülönbözet
Ideiglenes vámtételek
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Minden más vállalat
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(142)
A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, amelyek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül bejelentkeztek, írásban ismertethetik az álláspontjukat és meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendeletben kivetett dömpingellenes vámokkal kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és a végleges megállapítások céljából esetleg felül kell azokat vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
1. Az Amerikai Egyesült Államokból származó, jelenleg a 2915 32 00 KN-kód alá tartozó vinil-acetát behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre.
2. Az alább felsorolt vállalatok által gyártott, az (1) bekezdésben meghatározott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vám
TARIC-kiegészítő kód
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Minden más vállalat
13,8 %
B999
3. Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.
4. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.
Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 16-án.