РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 23 юли 2012 година
отправено към Испания и предвиждащо специални мерки за укрепване на финансовата стабилност
(2012/443/ЕС)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 136, параграф 1, буква б) във връзка с член 126, параграф 6 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В член 136, параграф 1, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) се предвижда възможността за разработване на насоки на икономическа политика, отнасящи се за държавите членки, чиято парична единица е еврото.
(2)
В своята Препоръка относно националната програма за реформи на Испания за 2012 г. и съдържаща становището относно програмата за стабилност на Испания за периода 2012-2015 г. (1) Съветът препоръчва Испания да предприеме действия „да осъществи реформата на финансовия сектор, по-специално като допълни текущото преструктуриране на банковия сектор с действия за справяне с положението на все още слабите институции, да изработи всеобхватна стратегия за ефективно справяне с наследените активи в счетоводните баланси на банките, и да определи ясна позиция относно финансирането и използването на защитни механизми“.
(3)
Възможността за получаване на външно финансиране в големи размери при ниски разходи през първото десетилетие на ХХ век доведе до нарастване на вътрешното търсене, стимулирано от кредитирането, и траен растеж на цените на активите в Испания, концентриран главно в областта на недвижимите имоти. Испанският банков сектор бе засегнат неблагоприятно от спукването на балона в сектора на недвижимите имоти и строителството и от последвалата икономическа рецесия. В резултат на това испанските банки, с изключение на няколко големи кредитни институции с диверсифицирана в международен план дейност, загубиха до голяма степен достъпа до пазарите за финансиране на едро при поносими условия и по този начин станаха силно зависими от рефинансирането от Евросистемата. Освен това капацитетът им за намиране на кредитиране бе сериозно ограничен поради въздействието на намаления рейтинг върху наличните обезпечения.
(4)
Мащабното свиване на икономиката през последните години, което се отразява много неблагоприятно върху заетостта и безработицата, значително влоши състоянието на бюджета в Испания. Според актуализираната прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. бюджетният дефицит се очаква да бъде 6,3 % от БВП през 2012 г., което е сравнимо с очаквания дефицит от 5,3 % от БВП, посочен в програмата за стабилност от 2012 г. и в проектозакона за бюджета за 2012 г. Брутният публичен дълг нарасна до 68,5 % от БВП през 2011 г. и според актуализираната прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2012 г. той ще достигне 80,9 % от БВП през 2012 г. и 86,8 % през 2013 г., при условие че политическият курс се запази, като превишава заложената в Договора референтна стойност през всички посочени години. Рисковете, свързани с макроикономическия сценарий и бюджетните цели, както и с допълнителните мерки за финансова помощ, могат да доведат до допълнително увеличаване на публичния дълг. Предвид тези тенденции на 10 юли 2012 г. Съветът отправи препоръка към Испания в рамките на процедурата при прекомерен дефицит да премахне съществуващия прекомерен дефицит до 2014 г.
(5)
Испанските власти предприеха редица важни мерки за решаване на проблемите в банковия сектор. Тези мерки включват изчистване на счетоводните баланси на банките, увеличаване на минималните капиталови изисквания, преструктуриране на сектора на спестовните банки и значително повишаване на изискванията за провизии на заемите, свързани със сектора на недвижимите имоти, и на активите, получени поради неизправност на длъжниците. Тези мерки обаче не бяха достатъчни за облекчаване на пазарния натиск.
(6)
През февруари 2011 г. испанските власти повишиха на 8 % минимално изискваното съотношение на капитала (капитала от първи ред) към рисково претеглените активи на банките и определиха на банките срок до септември 2011 г. да се съобразят с тази нова разпоредба. За банките, които са по-зависими от финансирането на едро и които имат ограничен достъп до пазара, минимално изискваното съотношение на капиталова адекватност бе увеличено на 10 %. През февруари и май 2012 г. бяха въведени нови законодателни изисквания за банките да въведат по-високи капиталови буфери и провизии срещу възможни загуби от обслужваните и необслужваните наследени заеми, свързани със сектора на строителството и недвижимите имоти. Очакваният общ обем на тези нови изисквани провизии възлизаше на около 84 милиарда евро.
(7)
Към април 2012 г. общата брутна финансова помощ от испанската държава (с изключение на обезпеченията по емитирани облигации) възлезе на около 15 милиарда евро. Капиталовата помощ бе предоставена чрез Фонда за организирано преструктуриране на банките (ФОПБ), който разполага с капитал от 15 милиарда евро, от които 9 милиарда евро вече са изплатени. Държавата също така предостави гаранции за емисии на облигации с първостепенен ранг от страна на банките в размер около 86 милиарда евро (от които около 58 милиарда евро не са погасени). Въпреки че ФОПБ все още разполага с капацитет, тройно по-голям от своя капитал, публичните средства за оказване на помощ няма да са достатъчни, за да се осигури достатъчно голям предпазен марж за провеждане на необходимото изчистване на балансите на банките в целия сектор.
(8)
Опасенията за необходимостта от допълнителна рекапитализация на банковия сектор допринесоха за нарастващия пазарен натиск върху испанските държавни облигации. Доходността на държавните облигации достигна равнища от над 500 базисни пункта в края на юни 2012 г. и началото на юли 2012 г., което увеличи разходите за финансиране на испанската държава. Нарастващата тежест на лихвените разходи затруднява допълнително консолидирането на публичните финанси в Испания и коригирането на прекомерния дефицит. Следователно цялостното преструктуриране на банковия сектор и рекапитализацията са важни фактори за намаляването на натиска върху публичните финанси.
(9)
На 25 юни 2012 г. испанските власти поискаха официално външна финансова подкрепа в контекста на текущото преструктуриране и рекапитализация на испанския банков сектор. Помощта бе поискана при условията за отпускане на финансова помощ за рекапитализация на финансовите институции от Европейския инструмент за финансова стабилност. Предоставената помощ е обвързана с определени условия за финансовия сектор съгласно предвиденото в меморандума за разбирателство, договорен между испанското правителство и Комисията, съгласувано с Европейската централна банка (ЕЦБ) и Европейския банков орган (ЕБО), с техническата помощ на Международния валутен фонд (МВФ). Тези условия ще включват както конкретни условия за всяка банка, в съответствие с правилата за държавна помощ, така и хоризонтални условия. Успоредно с това Испания ще трябва да изпълни изцяло своите ангажименти и задължения съгласно процедурата при прекомерен дефицит, както и препоръките за справяне с макроикономическите дисбаланси в рамките на европейския семестър.
(10)
Повишаването на дългосрочната устойчивост на испанския банков сектор е от критично значение за запазването на финансовата стабилност в Испания и за ограничаването на преминаването на финансовите проблеми към други икономики от еврозоната, а следователно и за предотвратяването на отрицателните ефекти за правилното функциониране на икономиката и Икономическия и паричен съюз. Взетите досега значими мерки за разрешаване на тези проблеми не бяха напълно достатъчни. Поради това са необходими допълнителни мерки. По-конкретно Испания следва да предприеме още специални мерки за успешно справяне с наследените активи, за възстановяване на финансирането на пазарни принципи и за понижаване на зависимостта на банките от подкрепата за поддържане на ликвидността, получавана от централната банка, както и за осигуряване на по-ефективни механизми за откриване на рисковете и управление на кризите.
(11)
Като част от общата стратегия е много важно действително да бъде разрешен проблемът с наследените активи, като се наложи ясно отделяне на проблемните активи на подпомаганите банки от счетоводните им баланси. Това следва да се приложи особено за заемите, свързани със сектора на недвижимите имоти, и активите, придобити поради неизправност на длъжниците. Това отделяне би довело до отхвърляне на оставащите евентуални съмнения за състоянието на балансите на банките, като им се позволи да извършват по-добре дейността си по финансово посредничество.
(12)
Освен това повишаването на прозрачността на балансите на банките по този начин може да улесни организираното намаляване на експозициите им по отношение на сектора на недвижимите имоти, да възстанови финансирането на пазарни принципи и да понижи зависимостта на банките от подкрепата за поддържане на ликвидността, получавана от централната банка.
(13)
За осигуряването на надеждна рамка за испанския банков сектор е необходимо усъвършенстване на механизмите за откриване на рисковете и управление на кризите. Ефективната стратегия следва да включва промени, целящи въвеждането на по-строга нормативна и надзорна уредба, като се отчита опитът от финансовата криза. Освен това корпоративното управление следва да се подобри съгласно най-добрите практики в международен план,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
1. Комисията, като се консултира с ЕЦБ, ЕБО и МВФ, договори с испанските власти свързаните с финансовата помощ конкретни условия относно политиката във финансовия сектор. Тези условия са изложени в меморандум за разбирателство, който ще бъде подписан от Комисията и испанските власти. Подробните финансови условия ще бъдат посочени в споразумение за финансова помощ.
Испания рекапитализира адекватно банковата си система и я преструктурира изцяло. Във връзка с това Испания, като си сътрудничи с Комисията и се консултира с ЕЦБ, разработва стратегия за бъдещата структура, функциониране и жизнеспособност на испанските банки, в която ще определи как да се осигури способността им да работят без допълнителна държавна помощ. Тази стратегия ще бъде доуточнена в меморандум за разбирателство, в който ще се разработят допълнително условията относно политиката, залегнали в настоящото решение.
2. Главните компоненти на тази стратегия са реформа на слабите части на испанския банков сектор и въвеждането на по-строга нормативна и надзорна уредба за сектора.
3. Реформата на слабите части на испанския банков сектор се състои от следните три елемента:
а)
набелязване на потребностите от капитал на отделните банки чрез всеобхватен анализ на качеството на активите на банковия сектор и извършване на тест за устойчивост за всяка банка поотделно въз основа на посочения анализ на качеството на активите. Въз основа на резултатите от теста за устойчивост банките, които се нуждаят от вливане на капитал, ще бъдат разделени на три отделни групи. Всяка група ще има задължението да представи планове за преструктуриране и контролирано оздравяване, както и всички допълнителни и последващи мерки, съгласно предвиденото в меморандума за разбирателство;
б)
рекапитализация, преструктуриране и/или контролирано оздравяване на слабите банки въз основа на планове за преодоляване на евентуален недостиг на капитал, установен чрез тестовете за устойчивост. Тези планове ще се основават на принципите за жизнеспособност, намаляване на разходите за данъкоплатците (поделяне на тежестта) и ограничаване на случаите на нарушаване на конкуренцията. За тази цел Испания ще приеме законодателство за i) допускане прилагането на процедури за непривилегировани задължения, включително задължителни форми на поделяне на тежестта, и ii) подобряване на рамката за контролирано оздравяване на банките с оглед на включването на съответните правомощия за това за ФОПБ и Фонда за гарантиране на влоговете (ФГВ), и като се вземе предвид регулаторното предложение на ЕС за управление на кризите и оздравяване на банките, включително специални инструменти за преструктуриране на нежизнеспособни банки;
в)
разделяне на активите в банките, които получават държавна помощ за рекапитализация, и прехвърляне на обезценените активи към външно дружество за управление на активи с цел реализиране на дългосрочната им стойност. Като провежда тесни консултации с Комисията, ЕЦБ и ЕБО, и с техническата помощ на МВФ Испания ще изготви всеобхватна законодателна рамка за учредяването и функционирането на дружеството за управление на активи, така че до ноември 2012 г. то да се превърне в напълно работеща структура.
4. За да се осигури надеждна рамка за банковия сектор, Испания въвежда освен това по-строга нормативна и надзорна уредба и засилва управлението. Стратегията и условията, които са указани изчерпателно в меморандума за разбирателство, включват наред с другото следните мерки:
а)
изискване испанските кредитни институции да повишат съотношението на базовия собствен капитал от първи ред до най-малко 9 % съгласно определението за капитал, въведено с процедурата на ЕБО по рекапитализация;
б)
изискване от 1 януари 2013 г. испанските кредитни институции да прилагат определението за капитал, въведено с Регламента за капиталовите изисквания;
в)
преразглеждане на нормативната уредба за провизиите срещу загуби по заеми. По-конкретно въз основа на опита от финансовата криза испанските власти представят предложения за изменения на тази уредба, като отчитат временните мерки, приети през последните месеци, както и нормативната уредба на ЕС в областта на счетоводството;
г)
допълнително засилване на оперативната независимост на централната банка (Banco de España); в съответствие с международните препоръки и стандарти правомощията на Министерството на икономиката по издаване на лицензи и налагане на санкции в банковия сектор се прехвърлят на Banco de España;
д)
допълнително усъвършенстване на процедурите за надзор от страна на Banco de España въз основа на вътрешен одит;
е)
преразглеждане на нормите за управлението на гаранционните органи във финансовия сектор (ФОПБ и ФГВ) с цел предотвратяване на възможни конфликти на интереси;
ж)
въвеждане на по-строги правила за управлението на спестовните банки и банките, притежавани от спестовни банки;
з)
изменение на законодателството за защита на потребителите и за ценните книжа с цел ограничаване на разпродажбата от страна на банки на инструменти за подчинен дълг (или инструменти без покритие от ФГП) на неквалифицирани клиенти на дребно, както и засилване на контрола върху спазването им от страна на властите;
и)
предприемане на действия за намаляване на разходите за данъкоплатците, свързани с преструктурирането на банките. След разпределяне на загубите към притежателите на собствен капитал испанските власти ще изискат мерки за поделяне на тежестта от притежателите на хибриден капитал и на подчинен дълг в банки, получаващи публичен капитал;
й)
поемане на ангажимент за налагане на горна граница за възнагражденията на членовете на изпълнителните и надзорните съвети на всички банки, получаващи държавна помощ;
к)
подобряване на публичния кредитен регистър.
5. Властите ще предоставят на Комисията, ЕЦБ, ЕБО и МВФ, при условия на строга поверителност, необходимите данни за наблюдение на банковия сектор.
6. Комисията, съгласувано с ЕЦБ и ЕБО, ще проверява периодично изпълнението на свързаните с финансовата помощ условия относно политиката чрез мисии и редовни доклади на испанските власти всяко тримесечие. Ще се провежда редовно наблюдение на дейностите на ФОПБ в контекста на програмата.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.
Съставено в Брюксел на 23 юли 2012 година.
A TANÁCS HATÁROZATA
(2012. július 23.)
a Spanyolország által a pénzügyi stabilitás megerősítésére hozandó konkrét intézkedésekről
(2012/443/EU)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 126. cikke (6) bekezdésével összefüggésben értelmezett 136. cikke (1) bekezdésének b) pontjára,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 136. cikke (1) bekezdésének b) pontja rendelkezik arról, hogy lehetőség van kifejezetten az euroövezeti tagállamokra vonatkozó gazdaságpolitikai iránymutatások elfogadására.
(2)
A Tanács a Spanyolország 2012. évi nemzeti reformprogramjáról szóló ajánlásban és a Spanyolország 2012-2015-ös időszakra vonatkozó stabilitási programjáról szóló véleményben (1) javasolta, hogy Spanyolország „hajtsa végre a pénzügyi szektor reformját, és ennek keretében a gyenge lábakon álló intézmények helyzetének megoldásával folytassa a bankrendszer megkezdett szerkezetátalakítását, terjesszen elő átfogó stratégiát a banki mérlegekben lévő örökölt, értékvesztett eszközök helyzetének eredményes rendezésére, és alakítson ki egyértelmű álláspontot a készenléti eszközök finanszírozása és alkalmazása kérdésében”.
(3)
A 2000-es évek elején alacsony költséggel, bőségesen rendelkezésre álló külső finanszírozás táplálta Spanyolországban a hazai kereslet és az eszközök hitelvezérelt konjunktúráját, ami mindenekelőtt az ingatlanszektorban összpontosult. Az ingatlanpiaci és az építőipari buborék kipukkanása, valamint az azt követő gazdasági recesszió hátrányosan érintette a spanyol bankszektort. Ennek eredményeként (néhány nagy és nemzetközileg diverzifikált hitelintézet kivételével) a spanyol bankok nagy része a bankközi finanszírozási piacokon nem jut megfizethető feltételek mellett forráshoz, és így nagymértékben függ az eurorendszer-beli refinanszírozástól. Emellett hitelfelvevő kapacitásukat erőteljesen korlátozta a leminősítések által a biztosítékok rendelkezésre állására gyakorolt hatás.
(4)
A gazdaság elmúlt években tapasztalt, jelentős összehúzódása - amely erőteljes negatív hatást gyakorol a foglalkoztatásra és a munkanélküliségre - számottevő mértékben rontotta Spanyolország költségvetési pozícióját. A Bizottság szolgálatainak 2012-es aktualizált tavaszi előrejelzése szerint az államháztartási hiányt 2012-ben a GDP 6,3 %-ára vetítették előre, szemben a 2012. évi stabilitási programban és a 2012. évi költségvetési törvénytervezetben szereplő 5,3 %-os várt hiánnyal. 2011-ben a bruttó államadósság a GDP 68,5 %-ára emelkedett, és a Bizottság szolgálatainak 2012-es aktualizált tavaszi előrejelzése szerint (változatlan szakpolitikát feltételezve) 2012-ben várhatóan a GDP 80,9 %-ára, 2013-ban pedig a GDP 86,8 %-ára szökik fel, így minden évben meghaladja a Szerződésben szereplő referenciaértéket. A makrogazdasági forgatókönyvhöz és a költségvetési célokhoz, valamint a további pénzügyi mentőintézkedésekhez kapcsolódó kockázatok hozzájárulhatnak az államadósság további növekedéséhez. Mindezen fejlemények fényében a Tanács 2012. július 10-én a túlzotthiány-eljárás szerinti ajánlást bocsátott ki Spanyolország számára, amelyben felkérte Spanyolországot, hogy 2014-ig szüntesse meg a jelenlegi túlzott hiányt.
(5)
A spanyol hatóságok számos fontos intézkedést hoztak a bankszektor problémáinak kezelésére. Ezek között szerepelt egyebek mellett a bankok mérlegének megtisztítása, a minimum tőkekövetelmények megemelése, a takarékbanki szektor szerkezetátalakítása, valamint az ingatlanfejlesztéshez kapcsolódó kölcsönök és a lefoglalt eszközök céltartalékképzésére vonatkozó követelményeinek számottevő megemelése. Ezen intézkedések azonban nem voltak elegendőek a piaci nyomás enyhítéséhez.
(6)
2011 februárjában a spanyol hatóságok a bank kockázattal súlyozott eszközeinek 8 %-ára felemelték a tőkemegfelelési mutató („capital principal”) minimálisan előírt szintjét, 2011 szeptemberéig adva haladékot a bankoknak az új követelmény teljesítésére. A bankközi finanszírozási piacoktól jobban függő és korlátozott piaci hozzáféréssel jellemezhető bankok esetében a tőkemegfelelési mutató minimumszintjét 10 %-ban határozták meg. 2012 februárjában és májusában egy új jogszabály előírta a bankok számára, hogy az építőipari és ingatlanpiaci eszközállományhoz kapcsolódó (teljesítő és nemteljesítő) hiteleken keletkező lehetséges veszteségek fedezésére képezzenek nagyobb céltartalékot és tőkepuffert. Ezen új céltartalék-képzési követelmény teljes volumene becslések szerint mintegy 84 milliárd EUR-t tesz ki.
(7)
2012 áprilisában a spanyol állam teljes bruttó pénzügyi hozzájárulása (a kötvénykibocsátási garanciák nélkül) mintegy 15 milliárd EUR-t tett ki. A tőketámogatást a 15 milliárd EUR tőkével felruházott, a szabályos banki szerkezetátalakítást szolgáló alapon (FROB) keresztül nyújtották; az alap tőkéjéből már 9 milliárd EUR-t befizettek. Az állam a bankok által kibocsátott előresorolt kötvényekre is nyújtott garanciát, összesen mintegy 86 milliárd EUR összegben (ebből mintegy 58 milliárd EUR volt a kintlévő garancia). Bár az FROB fennmaradó kapacitása még mindig háromszorosa volt tőkeallokációjának, a rendelkezésre álló hazai állami támogatás nem lesz elegendő ahhoz, hogy megfelelő méretű puffert biztosítson a bankszektor szükséges, rendszerszintű megtisztításához.
(8)
Az arra vonatkozó aggodalmak, hogy a bankszektor további feltőkésítésére lehet szükség, hozzájárultak a spanyol államkötvényekre nehezedő piaci nyomás erősödéséhez. Az államkötvények hozama 2012. június végére/július elejére jóval az 500 bázispontos szint fölé került, ami jelentősen megnövelte a spanyol állam finanszírozási költségeit. Az egyre növekvő kamatterhek tovább nehezítik a spanyol államháztartás konszolidálását és a túlzott hiány megszüntetését. Ezért az államháztartásra nehezedő nyomás csökkentésének fontos eleme a bankszektor átfogó szerkezetátalakítása és feltőkésítése.
(9)
2012. június 25-én a spanyol hatóságok hivatalosan pénzügyi támogatást igényeltek a spanyol bankszektor folyamatban lévő átszervezéséhez és feltőkésítéséhez. A kérelem az európai pénzügyi stabilitási eszköz (EFSF) által pénzügyi intézmények feltőkésítéséhez nyújtott pénzügyi támogatásra irányul. E támogatás nyújtására specifikus, pénzügyi szektorbeli feltételek vonatkoznak, a spanyol kormány és a Bizottság által - az Európai Központi Bank (EKB) és az Európai Bankhatóság (EBH) bevonásával, valamint a Nemzetközi Valutaalap (IMF) technikai segítségnyújtásával - megtárgyalt egyetértési megállapodásban foglaltaknak megfelelően. A feltételek részben bankspecifikusak lesznek, az állami támogatásra vonatkozó szabályokkal összhangban, részben pedig horizontálisak. Ezzel párhuzamosan, Spanyolországnak maradéktalanul meg kell felelnie a túlzotthiány-eljárás keretében fennálló vállalásainak és kötelezettségeinek és az európai szemeszter keretében elfogadott, a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére irányuló ajánlásoknak.
(10)
Spanyolország pénzügyi stabilitásának megőrzése, a pénzügyi stresszhelyzetnek az euroövezet más gazdaságaira való továbbterjedésének korlátozása és ezáltal a gazdaság és a gazdasági és monetáris unió megfelelő működésére gyakorolt negatív hatások elhárítása érdekében létfontosságú a spanyol bankszektor hosszú távú ellenálló képességének fokozása. A problémák kezelésére eddig hozott jelentős intézkedések nem voltak teljes egészében elégségesek. Ezért további intézkedésekre van szükség. Spanyolországnak mindenekelőtt további specifikus intézkedéseket kell végrehajtania az építőipari és ingatlanpiaci eszközállomány hatékony kezelése, a piaci alapú finanszírozás helyreállítása, a bankok központi banki likviditási támogatástól való függésének csökkentése, valamint a kockázatazonosítási és válságkezelési mechanizmusok javítása érdekében.
(11)
Az átfogó stratégia részeként kulcsfontosságú az építőipari és ingatlanpiaci eszközállomány hatékony kezelése annak előírása révén, hogy a támogatott bankok világosan különítsék el mérlegükből a problémás eszközöket. Ez mindenekelőtt az ingatlanfejlesztéshez kapcsolódó kölcsönökre és a lefoglalt eszközökre alkalmazandó. Ez az elkülönítés minden, a bankok mérlegének minőségével kapcsolatban még fennálló kétséget eloszlatna és lehetővé tenné számukra pénzügyi közvetítő szerepük jobb betöltését.
(12)
Ezenfelül a bankok mérlegének ily módon történő átláthatóbbá tétele megkönnyítheti a bank ingatlanszektornak való kitettségének rendezett csökkentését, a piaci alapú finanszírozás helyreállítását és csökkentheti a bankok központi banki likviditási támogatástól való függését.
(13)
A spanyol bankszektor szilárd kereteinek biztosítása megköveteli a kockázatazonosítási és válságkezelési mechanizmusok javítását. A hatékony stratégiának magában kell foglalnia a szabályozási és felügyeleti keret megerősítését célzó változásokat, figyelembe véve a pénzügyi válság kapcsán szerzett tapasztalatokat. Ezenfelül a nemzetközi bevált gyakorlattal összhangban javítani kell a vállalatirányítást,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1) A Bizottság az EKB-val, az EBH-val és az IMF-fel konzultálva megállapodott a spanyol hatóságokkal a pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó, a pénzügyi szektorra vonatkozó konkrét szakpolitikai feltételekről. E feltételeket az egyetértési megállapodás határozza meg, amelyet a Bizottság és a spanyol hatóságok írnak alá. A részletes pénzügyi feltételeket egy pénzügyi segítségnyújtási konstrukcióról szóló megállapodásban kell meghatározni.
Spanyolországnak megfelelő módon fel kell tőkésítenie és teljes körűen át kell szerveznie bankrendszerét. E tekintetben Spanyolországnak a Bizottsággal egyeztetve és az EKB-val konzultálva a spanyol bankok jövőbeni struktúrájára, működésére és életképességére vonatkozó stratégiát kell kidolgoznia; e stratégia meghatározza, hogyan biztosítható, hogy a bankok képesek legyenek a további állami támogatás nélküli működésre. A stratégiát az egyetértési megállapodás tovább részletezi majd, a e határozatban foglalt további feltételek kifejtésével.
(2) E stratégia alapvető elemei a spanyol bankszektor gyenge szegmenseinek átalakítása és szabályozási és felügyeleti keretének megerősítése.
(3) A spanyol bankszektor gyenge szegmenseinek átalakítása a következő három elemből áll:
a)
az egyes bankok tőkeigényének megállapítása a bankszektorbeli eszközök minőségének átfogó vizsgálata révén, valamint e minőségvizsgálat alapján egy bankonkénti stresszteszt elvégzése. A stresszteszt eredményei alapján a tőkeinjekcióra szoruló bankokat három csoportba fogják sorolni. Minden egyes csoport köteles lesz az egyetértési megállapodásban foglaltaknak megfelelően szerkezetátalakítási és szanálási terveket készíteni, valamint előterjeszteni az összes kiegészítő és utólagos intézkedést;
b)
a gyenge bankok feltőkésítése, szerkezetátalakítása és/vagy rendezett szanálása a stresszteszt során azonosított tőkehiány kezelését célzó tervek alapján. E tervek a következő elvekre épülnek: életképesség, az adófizetőkre háruló költségek minimalizálása (a terhek megosztása) és a verseny minél kisebb mértékű torzulása. Ennek érdekében Spanyolország jogszabályokat fog elfogadni, amelyek i. lehetővé teszik az alárendelt kötelezettségekkel kapcsolatos műveletek végrehajtását, beleértve a tehermegosztás kötelező formáit; valamint ii. továbbfejlesztik a bankszanálási keretet olyan módon, hogy az FROB és a betétbiztosítási alap számára megfelelő szanálási jogkört biztosítson, figyelembe véve egyúttal a bankválságkezelésről és bankszanálásról szóló uniós jogszabályjavaslatot az életképtelen bankok szanálását szolgáló különleges eszközökkel együtt;
c)
a feltőkésítésükhöz állami támogatásban részesülő bankok eszközeinek szétválasztása és az értékvesztett eszközök áthelyezése egy külső eszközkezelő társasághoz a hosszú távú értékük realizálása érdekében. Spanyolország a Bizottsággal, az EKB-val és az EBH-val folytatott szoros konzultáció alapján és az IMF technikai segítségnyújtásával a külső eszközkezelő létrehozására és működésére vonatkozó átfogó jogszabályi keretet dolgoz ki annak érdekében, hogy az eszközkezelő 2012 novemberére megkezdhesse teljes körű működését.
(4) Annak érdekében, hogy a bankszektor számára szilárd kereteket biztosítson, Spanyolország megerősíti továbbá a szabályozási és felügyeleti kereteket és az irányítást. Az egyetértési megállapodásban teljes körűen ismertetett stratégia és feltételrendszer többek között az alábbi intézkedéseket foglalja magában:
a)
a spanyol hitelintézetek számára elő kell írni az elsődleges alapvető tőke megfelelési mutatójának legalább 9 %-ra emelését, a tőkének az EBH által koordinált feltőkésítési intézkedésben szereplő fogalommeghatározásnak megfelelően;
b)
2013. január 1-jétől a spanyol hitelintézetek számára elő kell írni a tőkére vonatkozóan a tőkekövetelményekről szóló rendeletben (CRR) rögzített fogalommeghatározás alkalmazását;
c)
újra kell értékelni a hitelveszteségekre képzendő céltartalékok jogszabályi keretét. A pénzügyi válság kapcsán gyűjtött tapasztalatok nyomán a spanyol hatóságoknak javaslatokat kell tenniük a hitelveszteségekre képzendő céltartalékok állandó keretszabályainak átdolgozására, figyelembe véve az elmúlt hónapok során bevezetett átmeneti intézkedéseket, valamint az uniós számviteli keretszabályokat;
d)
tovább kell erősíteni a Banco de España működési függetlenségét; a Gazdasági Minisztérium bankszektorra vonatkozó szankcionálási és engedélyezési hatásköreit a nemzetközi ajánlásokkal és előírásokkal összhangban át kell ruházni a Banco de Españára;
e)
egy belső auditra alapozva tovább kell javítani a Banco de España felügyeleti eljárásait;
f)
az esetleges összeférhetetlenségek elkerülése érdekében felül kell vizsgálni a pénzügyi biztonsági hálót alkotó szervezetekre (FROB és betétbiztosítási alap) vonatkozó irányítási rendelkezéseket;
g)
meg kell erősíteni a takarékbanki szektor és a takarékbankok által birtokolt bankok irányítására vonatkozó szabályokat;
h)
a fogyasztóvédelmi és értékpapír-jogszabályokat módosítani kell, ezáltal korlátozva annak lehetőségét, hogy a bankok hitelviszonyt megtestesítő alárendelt értékpapírokat (vagy a betétbiztosítási alap által nem fedezett értékpapírokat) adjanak el lakossági ügyfeleknek, továbbá meg kell erősíteni a jogszabályok betartásának hatósági ellenőrzését;
i)
intézkedni kell annak érdekében, hogy a bankok szerkezetátalakítása minél kisebb költséggel járjon az adófizetők számára. Miután a veszteségeket megfelelően hozzárendelték az azok viselésére kötelezett értékpapír-tulajdonosokhoz, a spanyol hatóságok tehermegosztó intézkedéseket fognak megkövetelni az állami támogatásban részesülő bankok esetében a hibridtőke-tulajdonosoktól és a hitelviszonyt megtestesítő alárendelt értékpapírok tulajdonosaitól;
j)
vállalni kell, hogy maximálják az állami támogatásban részesülő összes bank igazgató- és felügyelőtanácsi tagjainak javadalmazását;
k)
az állami hitelnyilvántartást javítani kell.
(5) A hatóságok szigorú titoktartási feltételekkel közlik a Bizottsággal, az EKB-val, az EBH-val és az IMF-fel a bankszektor ellenőrzéséhez szükséges adatokat.
(6) A Bizottság az EKB-val és az EBH-val konzultálva, látogatások és a spanyol hatóságok negyedévente benyújtandó jelentései útján rendszeresen ellenőrzi, hogy teljesülnek-e a pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó szakpolitikai feltételek. Rendszeresen sor fog kerülni az FROB által a program keretében végzett tevékenységek ellenőrzésére is.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Spanyol Királyság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2012. július 23-án.