РЕШЕНИЕ № 1080/2011/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 25 октомври 2011 година
за предоставяне на гаранция от ЕС на Европейската инвестиционна банка за загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън Съюза и за отмяна на Решение № 633/2009/ЕО
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално членове 209 и 212 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (1),
като имат предвид, че:
(1)
В допълнение към основната си мисия за финансиране на инвестиции в Европейския съюз, от 1963 г. насам Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) осъществява операции по финансиране извън Съюза в подкрепа на външните политики на Съюза. Това позволява бюджетните средства на Съюза, предназначени за външни региони, да бъдат допълвани от финансовата сила на ЕИБ в полза на държавите бенефициери. Като извършва такива операции по финансиране, ЕИБ допринася за общите ръководни принципи и политически цели на Съюза, включително за развитието на трети държави и за просперитета на Съюза в условията на променената икономическа обстановка в световен мащаб. Операциите по финансиране на ЕИБ в подкрепа на външните политики на Съюза следва да продължават да се извършват в съответствие с принципите на разумната банкова практика.
(2)
Член 209, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) във връзка с член 208 от него предвижда, че ЕИБ дава своя принос при условията, посочени в нейния устав, за прилагането на необходимите мерки за постигане на целите на политиката на Съюза за сътрудничество за развитие.
(3)
Съгласно член 19 от Устава на ЕИБ, искания, отправени директно към ЕИБ относно операции на ЕИБ по финансиране, които да бъдат извършвани съгласно настоящото решение, се внасят в Комисията за становище („искане на ЕИБ за финансиране“).
(4)
За да се подпомага външната дейност на Съюза и за да е в състояние ЕИБ да финансира инвестиции извън Съюза, без това да се отразява на кредитния рейтинг на ЕИБ, по-голямата част от нейните операции във външни региони се ползват с бюджетна гаранция от ЕС („гаранция от ЕС”), предоставяна от Комисията.
(5)
Гаранцията от ЕС е учредена за периода 2007-2011 г. с Решение № 633/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. за предоставяне на гаранция от Общността на Европейската инвестиционна банка за загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън Общността (2).
(6)
Гаранционният фонд за външни дейности („Гаранционен фонд“), създаден с Регламент (ЕО, Евратом) № 480/2009 на Съвета от 25 май 2009 г. относно създаване на Гаранционен фонд за външни дейности (3), осигурява ликвиден резерв за бюджета на Съюза в случай на загуби, претърпени при операции на ЕИБ по финансиране и при други външни дейности на Съюза.
(7)
В съответствие с Решение № 633/2009/ЕО Комисията и ЕИБ изготвиха междинен преглед на външното финансиране от ЕИБ въз основа на независима външна оценка, осъществена под надзора на ръководен комитет от „мъдреци“, преглед от външна консултантска компания и специални оценки, изготвени от ЕИБ. На 12 февруари 2010 г. ръководният комитет представи доклад на Европейския парламент, Съвета, Комисията и ЕИБ, съдържащ неговите заключения и препоръки.
(8)
В своя доклад ръководният комитет прави заключението, че гаранцията от ЕС е ефикасен и мощен политически инструмент със силно финансово и политическо въздействие и че тя следва да бъде запазена, за да се покриват политически рискове и рискове, свързани със суверенитета. Някои изменения на Решение № 633/2009/ЕО бяха предложени с цел да се осигури максимална добавена стойност и ефективност на външните операции на ЕИБ.
(9)
Особено важно е да се състави списък на държавите, за които може да бъде допуснато финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС. Също така е подходящо да се разшири списъкът на държавите, чието финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС е допустимо, който в момента се съдържа в приложение I към Решение № 633/2009/ЕО.
(10)
С цел отразяване на значимите нови елементи в политиките на Комисията следва да бъдат делегирани правомощия да приема в съответствие с член 290 ДФЕС актове за изменение на приложение III към настоящото решение. От особено значение е по време на подготвителната си работа Комисията да провежда необходимите консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и съставянето на делегирани актове Комисията следва да осигури едновременното, своевременно и подходящо предаване на съответните документи на Европейския парламент и на Съвета.
(11)
Сумите, покрити от гаранцията от ЕС във всеки регион, следва да продължават да бъдат таваните за финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС, а не цели, които се изисква ЕИБ да изпълни.
(12)
В рамките на подкрепата, оказвана от Съюза на трети държави за справяне със световната икономическа и финансова криза, още през 2009 г. и 2010 г. ЕИБ незабавно осъществи преобладаващата част от дейностите за външно кредитиране по сегашния си мандат, предимно в държавите на предприсъединителен етап и съседните и партньорски държави. Нещо повече, напрежението в Южното Средиземноморие в началото на 2011 г. изисква помощта на Съюза за осигуряване на средствата, с които засегнатите държави да възстановят и модернизират своите икономики. Ето защо за оставащия период от мандата следва общият таван на мандата да бъде преразгледан и увеличен с 1 684 000 000 EUR с цел адаптиране към тези временни и извънредни обстоятелства, без с това да се предопределят таваните за следващата многогодишна финансова рамка.
(13)
Операциите на ЕИБ по финансиране, които произтичат от посоченото по-горе повишаване на тавана на общия мандат с 1 684 000 000 EUR, следва да са в отговор на политическите реформи, предприемани от отделните държави партньори, при оценка от страна на Комисията с участието на Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), като се отчитат резолюциите на Европейския парламент и решенията и заключенията на Съвета. В тази оценка следва да бъдат отразени също така прегледът на европейска политика за съседство и подновеният акцент върху диференциацията. В държавите на предприсъединителен етап финансирането от ЕИБ ще продължи да допълва подпомагането от Съюза.
(14)
В допълнение към регионалните тавани факултативният мандат в размер на 2 000 000 000 EUR следва да бъде активиран и разпределен като финансов пакет в подкрепа на операциите на ЕИБ по финансиране в областта на смекчаването на изменението на климата и адаптирането към него в регионите, влизащи в обхвата на мандата. ЕИБ, в тясно сътрудничество с Комисията, би могла да допринесе със своя експертен опит и ресурси за оказване на подкрепа на публичните органи и на частния сектор за справяне с предизвикателствата на изменението на климата, както и за възможно най-оптимално оползотворяване на наличното финансиране. Що се отнася до проектите за смекчаване и адаптиране, ресурсите на ЕИБ следва, когато това е възможно и целесъобразно, да бъдат допълвани, с налични средства от бюджета на Съюза, при облекчени условия, чрез ефикасно и последователно съчетаване на безвъзмездни средства и заеми за финансиране в областта на изменението на климата в контекста на външната помощ на Съюза. В това отношение е целесъобразно годишният доклад на Комисията до Европейския парламент и Съвета да съдържа подробен доклад относно финансовите инструменти, използвани за финансиране на тези проекти, в който да се посочват размерът на финансирането от ЕИБ по факултативния мандат и съответните размери на безвъзмездните средства.
(15)
Допустимостта за получаване на финансиране от страна на ЕИБ за смекчаване на последиците от изменението на климата с гаранцията от ЕС би могла да бъде ограничена съгласно мандата за борба с изменението на климата за държави, за които се счита, че не са се ангажирали с постигане на подходящи цели, свързани с изменението на климата. Всяко такова ограничаване на допустимостта следва да се основава на комплексни и всеобхватни политически оценки. Затова Съветът следва да има правомощието, по предложение на Комисията с участието на ЕСВД, да взема решения за ограничаване на допустимостта на дадена държава да получава финансиране от ЕИБ, предназначено за смекчаване на последиците от изменението на климата, с гаранция от ЕС. Такова ограничение следва да се прилага единствено за операции на ЕИБ по финансиране, за които искането на ЕИБ за финансиране е отправено след влизане в сила на настоящото решение, и които са подписани след 1 януари 2012 г.
(16)
В рамките на мандата за борба с изменението на климата следва да се предвиди известна гъвкавост по отношение на регионалното разпределение, така че да се позволи възможно най-бързо и ефективно усвояване на наличните средства за финансиране през тригодишния период 2011-2013 г, като същевременно се полагат усилия през този период да се гарантира балансираното им разпределение сред регионите въз основа на установените в общия мандат приоритети за външната помощ.
(17)
Средносрочният преглед на изпълнението на външния мандат на ЕИБ, показа, че въпреки че операциите на ЕИБ по финансиране, осъществени в периода, обхванат от оценката (2000-2009 г.), са били като цяло в съответствие с външните политики на Съюза, връзката между политическите цели на Съюза и тяхното оперативно изпълнение от ЕИБ следва да бъде укрепена и по-ясно изразена и структурирана.
(18)
С цел да се повиши последователността на мандата и да се насочи в по-голяма степен външната дейност на ЕИБ за финансиране към подкрепа за политиките на Съюза, както и с оглед да се постигне максимална полза за бенефициерите, настоящото решение следва да определи хоризонтални цели на високо равнище в мандата за операциите на ЕИБ по финансиране във всички допустими региони и държави, на основата на сравнителните предимства на ЕИБ в области, в които има доказани постижения. Ето защо, в регионите, обхванати от настоящото решение, ЕИБ следва да финансира проекти в областта на смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него (включително чрез трансфер на технологии, свързани с нови източници на енергия), на социалната и икономическата инфраструктура (по-специално транспорт, енергетика, включваща енергия от възобновяеми източници, енергийна сигурност, енергийна инфраструктура, на екологичната инфраструктура, включваща водоснабдяване и канализация, както и в областта на информационните и комуникационни технологии) и развитието на местния частен сектор, по-специално в подкрепа на малките и средните предприятия (МСП). Следва да се припомни, че подобряването на достъпа на МСП до финансиране може да изиграе съществена роля за стимулирането на икономическото развитие и борбата с безработицата. В рамките на тези области регионалната интеграция между държавите партньори, включително икономическата интеграция между държавите на предприсъединителен етап, съседните държави и Съюза, следва да бъде основна цел за операциите на ЕИБ по финансиране. ЕИБ следва да разполага с възможността да оказва подкрепа за присъствието на Съюза в държавите партньори чрез преки чуждестранни инвестиции, които да спомагат за насърчаване на трансфера на технологии и познания, или в рамките на гаранцията от ЕС за инвестиции в горепосочените области, или на собствен риск.
(19)
За да съдейства ефективно на МСП, ЕИБ следва да сътрудничи с местните финансови институции посредници в допустимите региони и държави, по-специално за да гарантира, че част от финансовите ползи достига до техните клиенти, и създава добавена стойност в сравнение с други източници на финансиране. Когато е целесъобразно, чрез споразуменията си за сътрудничество с тези финансови институции посредници ЕИБ следва да изисква проектите на техните клиенти да бъдат проверявани за съответствие с договорените критерии съгласно целите на Съюза за развитие, така че да се осигури добавена стойност. Дейностите на финансовите посредници в подкрепа на МСП следва да са напълно прозрачни и да се докладват редовно на ЕИБ.
(20)
Освен това операциите на ЕИБ по финансиране следва да допринасят за общите принципи, ръководещи външната дейност на Съюза, както е посочено в член 21 от Договора за Европейския съюз (ДЕС), за насърчаване и утвърждаване на демокрацията и принципите на правовата държава, на правата на човека и основните свободи, както и за изпълнение на международните екологични споразумения, по които е Съюзът е страна. По-специално по отношение на развиващите се държави, съгласно списъка на получателите на официална помощ за развитие (ОПР), съставен от Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР), операциите на ЕИБ по финансиране следва да насърчават следното: устойчиво икономическо, социално и екологично развитие в тези държави, по-специално на онези от тях, които се намират в най-неблагоприятно положение; плавното и постепенното им интегриране в световната икономика; кампанията за борба с бедността; както и изпълнението на приетите от Съюза цели в рамките на Организацията на обединените нации и други компетентни международни организации.
(21)
Докато силата на ЕИБ остава в нейната специфика като инвестиционна банка, ЕИБ следва съгласно настоящото решение да определя въздействието на външните си операции върху развитието в тясна координация с Комисията и в рамките на демократичния контрол от страна на Европейския парламент, като следва принципите на Европейския консенсус за развитие и принципите, посочени в член 208 ДФЕС, както и принципите за ефективност на помощта, очертани в Парижката декларация от 2005 г. и Програмата за действие от Акра от 2008 г. Това следва да се реализира чрез редица конкретни мерки, по-специално чрез укрепване на капацитета за оценяване на екологичните, социалните и свързаните с развитието аспекти на проектите, включително правата на човека и свързаните с конфликтите рискове, както и чрез насърчаване на консултациите на местно равнище с публичните органи и гражданското общество. При извършване на надлежна проверка във връзка с проект ЕИБ следва да изисква, когато това е целесъобразно, и в съответствие със социалните и екологичните принципи на Съюза, организаторът на проекта да провежда консултации на местно равнище и да оповестява резултатите от тях на обществеността. Нещо повече, ЕИБ следва да засили фокуса си върху сектори, в които тя има солиден експертен опит от операции по финансиране в рамките на Съюза и които ще спомогнат за по-нататъшното развитие на дадена държава, например върху достъпа до финансиране за МСП и микропредприятията, за екологична инфраструктура, включително водоснабдяване и канализация, устойчив транспорт и смекчаване на последиците от изменението на климата, по-специално в областта на енергията от възобновяеми източници. Финансирането би могло да включва също така проекти в подкрепа на инфраструктурата на здравеопазването и образованието, когато това има очевидна добавена стойност.
(22)
ЕИБ следва постепенно да засили и дейността си в подкрепа на адаптирането към изменението на климата, в сътрудничество, когато това е уместно, с международни финансови институции (МФИ) и с европейски институции за финансиране на двустранна основа (ЕИФДО). Допълнителните изисквания, въведени с настоящото решение, ще изискват достъп до средства при облекчени условия и постепенно адаптиране на човешките ресурси, които следва да се прилагат при постигане на ефикасност, ефективност и взаимодействие. Дейността на ЕИБ също така следва да допълва целите и приоритетите на Съюза по отношение на институционалното изграждане и секторните реформи. Накрая, ЕИБ следва да определи показатели за изпълнение на свързаните с развитието и околната среда аспекти на проектите и техните резултати.
(23)
С влизането в сила на Договора от Лисабон беше създадена длъжността върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност („върховен представител“) с цел да се увеличи въздействието и съгласуваността на външните отношения на Съюза.
(24)
През последните години се наблюдава също така разширяване и укрепване на политиките на Съюза в областта на външните отношения. Такъв е случаят по-специално с предприсъединителната стратегия, европейската политика за съседство, стратегията на Съюза за Централна Азия, подновените партньорства с Латинска Америка и Югоизточна Азия, както и стратегическите партньорства на Съюза с Русия, Китай и Индия. Такъв е и случаят с политики на Съюза за сътрудничество за развитие, които бяха разширени и вече включват всички развиващи се държави. От 2007 г. външните отношения на Съюза се подкрепят и от нови финансови инструменти, а именно Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП), Европейския инструмент за съседство и партньорство (ЕИСП), Инструмента за сътрудничество за развитие (ИСР), Европейския инструмент за демокрация и права на човека (ЕИДПЧ) и Инструмента за стабилност.
(25)
Предвид създаването на ЕСВД, след влизането в сила на настоящото решение Комисията и ЕИБ следва да изменят меморандума за разбирателство, отнасящ се до сътрудничеството и координацията в регионите, посочени в Решение 2006/1016/ЕО на Съвета от 19 декември 2006 г. за предоставяне на гаранция от Общността на Европейската инвестиционна банка в случай на загуби по заеми и гаранции по заеми за проекти, осъществявани извън Общността (4), и по съответния ред и със съгласието на върховния представител, да включат в новия меморандум за разбирателство ЕСВД, по-специално във връзка с редовния и систематичен диалог между Комисията и ЕИБ на стратегическо равнище, в който следва да се включи ЕСВД, както и до други аспекти в рамките на компетентността на ЕСВД.
(26)
Като допринася за изпълнението на мерките, необходими за подпомагане постигането на целите на политиката на Съюза за развитие на сътрудничеството в съответствие с член 209, параграф 3 ДФЕС ЕИБ следва да полага усилия косвено да подкрепя постигането на Целите на хилядолетието за развитие до 2015 г. във всички региони, в които извършва дейност.
(27)
За да се повиши съгласуваността на цялостната подкрепа на Съюза за съответните региони, следва да се намерят възможности за съчетаване на финансиране от ЕИБ с бюджетни ресурси на Съюза, когато и доколкото е целесъобразно, под формата например на гаранции, рисков капитал и лихвени субсидии, съвместно финансиране на инвестиции, наред с техническа помощ за изготвяне и осъществяване на проекти чрез ИПП, ЕИСП, ИСР, ЕИДПЧ и Инструмента за стабилност. Когато е налице подобна комбинация от финансиране от страна на ЕИБ и от друг бюджетен ресурс на Съюза, във всички решения за финансиране следва ясно да се определят ресурсите, които ще бъдат ангажирани. Годишният доклад на Комисията до Европейския парламент и до Съвета относно операциите на ЕИБ по финансиране, извършени съгласно настоящото решение, следва да съдържа подробна разбивка на бюджетните ресурси и финансовите инструменти, използвани в комбинация с финансиране от страна на ЕИБ.
(28)
На всички равнища - от глобалното стратегическо планиране до конкретното разработване на проекти - следва да се гарантира, че външните операции на ЕИБ по финансиране съответстват и са в подкрепа на външните политики на Съюза и целите на високо равнище, посочени в настоящото решение. За да се повиши съгласуваността на външната дейност на Съюза, диалогът между Комисията, ЕСВД и ЕИБ по въпросите на политиката и стратегията следва да се укрепи допълнително. Със същата цел следва да се осъществява засилено сътрудничество и своевременен взаимен обмен на информация на оперативно равнище между Комисията, ЕСВД и ЕИБ. Представителствата на ЕИБ извън Съюза следва да бъдат разположени предимно в делегациите на Съюза, с цел да се засили сътрудничеството и същевременно да се поделят оперативните разходи. От особено значение е своевременният обмен на мнения между Комисията, ЕСВД и ЕИБ в процеса на изготвяне на програмни документи с цел да се постигне максимално взаимодействие между дейностите на тези три органа на Съюза.
(29)
Практическите мерки за обвързване на общите цели на мандата с тяхното осъществяване следва да бъдат определени в регионални технически оперативни насоки. Тези насоки следва да отговарят на една по-широка рамка на регионалната политика на Съюза, установена в настоящото решение. Тези насоки следва да отразяват националните стратегии на Съюза и да си поставят за цел да гарантират, че финансирането от ЕИБ допълва съответните политики, програми и инструменти на Съюза за подпомагане в различните региони.
(30)
ЕИБ следва в консултация с Комисията да изготви примерна многогодишна програма за планирания обем на операциите на ЕИБ по финансиране, за да се гарантира подходящо бюджетно планиране за обезпечаване на гаранционния фонд и да се осигури съгласуваност между размера на прогнозното финансиране от ЕИБ и таваните, установени в настоящото решение. Комисията следва да вземе предвид този план в редовната бюджетна прогноза, което представя на бюджетния орган.
(31)
Следва да се проучи възможността за разработване на „Платформа на Съюза за сътрудничество и развитие“ с цел да се оптимизира функционирането на механизми за съчетаване на безвъзмездните средства и заемите във външните региони. За целта Комисията следва да създаде група от експерти от държавите-членки, ЕСВД и ЕИБ, която да направи оценка на ползите и разходите, свързани с подобна платформа. В процеса на работа тази група следва да се консултира с останалите действащи фактори в тази област, включително с европейските многостранни и двустранни финансови институции. С такава платформа ще продължи насърчаването на взаимодействие и договорености за взаимно доверие на основата на сравнителните предимства на различните институции, като се зачитат ролята и прерогативите на Комисията и на ЕИБ съответно при изпълнение на бюджета на Съюза и отпускане на заеми от ЕИБ. Въз основа на заключенията на групата експерти Комисията следва да докладва на Европейския парламент и на Съвета до средата на 2012 г. и ако е целесъобразно - да направи предложение за платформата.
(32)
ЕИБ следва да бъде насърчавана да разширява операциите си и да разнообразява финансовите си инструменти извън Съюза без да прибягва до гаранция от ЕС, така че използването на гаранцията да може да се насочва към държави и проекти с ограничен достъп до пазара, като се вземат предвид съображения за устойчивост на дълга, при които поради тази причина гаранцията осигурява по-голяма добавена стойност. Следователно, и все така с оглед да се окаже подкрепа за целите на политиката на външните отношения на Съюза, ЕИБ, като отчита собствения си капацитет за покриване на риска, следва да бъде насърчавана да увеличи сумите, които отпуска на собствен риск, включително чрез подкрепата на икономическите интереси на Съюза, по-специално в държавите на предприсъединителен етап и в съседните държави, в държави с инвестиционен рейтинг в други региони, както и в държави с по-високо равнище на кредитен риск, за които ЕИБ разполага с подходящи гаранции от трети страни. В консултации с Комисията ЕИБ следва да разработи политика за вземане на решения за това дали дадени проекти да влязат в рамките на мандата с гаранция от ЕС или да се финансират от ЕИБ на собствен риск. При подобна политика би се отчитала по-специално кредитоспособността на съответните държави и проекти.
(33)
ЕИБ следва да обмисли възможността за увеличаване на операциите си по финансиране, които да бъдат извършвани съгласно настоящото решение на поддържавни публични образувания, когато за такива операции има подходяща оценка на кредитния риск от страна на ЕИБ.
(34)
ЕИБ следва да разшири предлаганата гама от нови и иновативни свои инструменти за финансиране, включително като се насочи, доколкото е възможно, към разработване на гаранционни инструменти, като се отчитат политиките на ЕИБ по отношение на риска. Нещо повече, ЕИБ следва да бъде насърчавана да предоставя заеми в местна валута и да издава облигации на местните пазари, при условие че държавите партньори са осъществили необходимите структурни реформи, по-специално във финансовия сектор, както и други мерки за улесняване на дейностите на ЕИБ.
(35)
За да се гарантира, че ЕИБ изпълнява изискванията на мандата във всички региони и подрегиони, във времето достатъчно човешки и финансови ресурси следва да бъдат отделени за осъществяване на нейните външните дейности. Това следва по-специално да обхваща наличието на достатъчен капацитет за подкрепа на целите на Съюза в сътрудничеството за развитие, за засилване на фокуса върху предварителната оценка на екологичните, социалните и свързаните с развитието аспекти на нейните дейности, както и за ефективно наблюдение на проекти в хода на тяхното изпълнение. Следва да се използват възможностите за по-нататъшно повишаване на ефикасността и ефективността и да се осъществява активно взаимодействие.
(36)
В операциите си по финансиране извън Съюза, които попадат в приложното поле на настоящото решение, ЕИБ следва да полага допълнителни усилия за засилване на координацията и сътрудничеството с МФИ и ЕФИДО, включително, когато е уместно, сътрудничеството по отношение на обвързаността с условия за секторите и взаимната надеждност на процедурите, използването на съвместно съфинансиране и участието в глобални инициативи, като инициативи за насърчаване на координацията и ефективността на помощите. Стремежът при такава координация и сътрудничество следва да бъде да се сведе до минимум евентуалното дублиране на разходи и ненужното припокриване. Тези усилия следва да са основани на реципрочност. Изложените в настоящото решение принципи следва да се прилагат и когато финансирането от ЕИБ се осъществява посредством споразумения за сътрудничество с други МФИ и ЕФИДО.
(37)
По-специално в държавите извън Съюза - предмет на обща интервенция, ЕИБ следва да подобри сътрудничеството си с другите европейски финансови институции чрез споразумения като тристранния Меморандум за разбирателство между Комисията, Групата на ЕИБ и Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) по отношение на сътрудничеството извън Съюза и като се дава възможност на Групата на ЕИБ и на ЕБВР да се допълват в действията си, като всяка от тях разчита на сравнителните си предимства.
(38)
Отчитането и предаването на информация от ЕИБ на Комисията следва да бъде засилено, за да може Комисията да задълбочи годишния си доклад до Европейския парламент и Съвета относно операциите на ЕИБ по финансиране, извършени по силата на настоящото решение. Допълнителните изисквания за отчитане, посочени в настоящото съображение, следва да се прилагат единствено за операции на ЕИБ по финансиране, за които искането на ЕИБ за финансиране е отправено след датата на влизане в сила на настоящото решение и които са подписани след 1 януари 2012 г. В доклада следва по-специално да се направи оценка на съответствието на операциите на ЕИБ по финансиране с настоящото решение, като се вземат под внимание регионалните технически оперативни насоки, и следва да се включат раздели относно следното: добавената стойност на ЕИБ, като подкрепата за външните политики на Съюза, изискванията на мандата, качеството на финансираните операции, прехвърлянето на финансови ползи на клиенти, както и раздели относно сътрудничеството, включително съфинансиране, с Комисията и с други МФИ и донори на двустранна основа. В доклада следва също така да се направи оценка доколко ЕИБ е отчела икономическата, финансовата, екологичната и социалната устойчивост при изготвянето и наблюдението на финансираните проекти. Този доклад следва да съдържа и специален раздел, посветен на обстойна оценка на мерките, предприети от ЕИБ за спазване на текущия мандат, установен с Решение № 633/2009/ЕО, в който да се обърне особено внимание на операциите на ЕИБ по финансиране, при които се използват финансови инструменти в юрисдикции, които не оказват съдействие. В операциите си по финансиране ЕИБ следва да прилага адекватно политиките си по отношение на слабо регулираните юрисдикции или юрисдикциите, които не оказват съдействие, за да даде принос в международната борба срещу данъчните измами и укриването на данъци. Докладът следва също да включва оценка на социалните и свързаните с развитието аспекти на проектите. Той следва да бъде оповестен публично, като това ще даде възможност на гражданското общество и държавите бенефициери да изразят гледните си точки. При необходимост докладът следва да включва позовавания на значителни промени в обстоятелствата, които биха дали основание за допълнителни изменения на мандата преди изтичането му. Този доклад следва по-конкретно да включва разбивка на финансирането от ЕИБ по силата на настоящото решение в съчетание с всички финансови ресурси на Съюза и други донори, като по този начин прави преглед на финансовата експозиция на операциите по финансиране.
(39)
Операциите на ЕИБ по финансиране следва да продължат да бъдат управлявани в съответствие със собствените правила и процедури на ЕИБ, включително с подходящи мерки за контрол и мерки срещу укриването на данъци, както и със съответните правила и процедури относно Европейската сметна палата и Европейската служба за борба с измамите (OLAF).
(40)
Когато представя предложението си за гаранция от ЕС по следващата многогодишна финансова рамка, Комисията следва да бъде приканена по-специално да разгледа - в тясно сътрудничество с ЕИБ и при отчитане на значението на обезпечаването на Гаранционния фонд - таваните за финансиране, покрити от гаранцията от ЕС, списъка на потенциално допустимите държави и възможността ЕИБ да предоставя финансиране за микрокредити и други видове инструменти. Комисията и ЕИБ следва също да проучат възможността да се засили в бъдеще взаимодействието между инструментите за финансиране чрез ИПП, ЕИСП, ИСР, ЕИДПЧ и Инструмента за стабилност и мандата на ЕИБ за външни дейности.
(41)
Настоящото решение не следва да засяга преговорите и решенията относно следващата многогодишна финансова рамка.
(42)
Следователно и с оглед постигането на правна сигурност и яснота Решение № 633/2009/ЕО следва да бъде отменено,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Гаранция от ЕС
1. Европейският съюз предоставя на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) бюджетна гаранция от ЕС за операции по финансиране, осъществявани извън Съюза („гаранция от ЕС“). Гаранцията от ЕС се предоставя като глобална гаранция по отношение на плащания, които не са получени от ЕИБ, но са дължими към нея, във връзка със заеми и гаранции по заеми за инвестиционни проекти на ЕИБ, които отговарят на условията в съответствие с параграф 2. Дейностите за финансиране от страна на ЕИБ са в съответствие с общите ръководни принципи на външната дейност на Съюза и допринасят за постигане на нейните цели и изпълнение на нейните политики. Една от целите на финансирането от ЕИБ в развиващите се държави, съгласно списъка на получателите на официална помощ за развитие (ОПР), съставен от ОИСР е да допринесе непряко за цели на развитието като намаляване на бедността чрез приобщаващ растеж и устойчиво икономическо и социално развитие.
2. Заемите от ЕИБ и гаранциите по заеми от ЕИБ, които са допустими за обезпечаване с гаранция от ЕС, са тези, предоставени за инвестиционни проекти, осъществявани в държавите, изброени в приложение III, и предоставени в съответствие със собствените правила и процедури на ЕИБ, включващи позицията на ЕИБ за социалните и екологичните стандарти, и в подкрепа на съответните цели на външната политика на Съюза, когато финансирането от ЕИБ е предоставено съгласно подписано споразумение, чийто срок на действие не е изтекъл и което не е прекратено („операции на ЕИБ по финансиране”).
3. Гаранцията от ЕС се ограничава до 65 % от общата сума на отпуснатите кредити и гаранции, предоставени за операции на ЕИБ по финансиране, без възстановените суми, заедно с всички свързани с тях суми.
4. Гаранцията от ЕС покрива операции на ЕИБ по финансиране, подписани през периода между 1 февруари 2007 г. и 31 декември 2013 г. Операции на ЕИБ по финансиране, подписани съгласно Решение 2006/1016/ЕО на Съвета, Решение 2008/847/ЕО (5) на Съвета и съгласно Решение № 633/2009/ЕО, продължават да се ползват от гаранция от ЕС по силата на настоящото решение.
5. Ако при изтичането на срока, посочен в параграф 4, Европейският парламент и Съветът не са приели решение за предоставяне на нова гаранция от ЕС на ЕИБ за операциите по финансиране извън Съюза в съответствие с член 16, този срок автоматично се удължава с шест месеца.
Член 2
Тавани на мандата
1. Максималният таван на обезпечените с гаранция от ЕС операции на ЕИБ по финансиране за периода 2007-2013 г., минус освободените суми, не надхвърля сумата от 29 484 000 000 EUR, разбита на следните две части:
а)
общ мандат в размер на 27 484 000 000 EUR;
б)
мандат за борба срещу изменението на климата в размер на 2 000 000 000 EUR.
2. Общият мандат се разбива на регионални тавани и техни подгрупи, както е посочено в приложение I. В рамките на регионалните тавани ЕИБ прогресивно гарантира балансирано разпределение по държави в рамките на регионите, обхванати от общия мандат.
3. Общият мандат обхваща само операциите на ЕИБ по финансиране, които преследват определените в член 3 цели.
4. Мандатът за борба с изменението на климата обхваща операциите на ЕИБ по финансиране във всички държави, обхванати от настоящото решение, когато тези операции по финансиране подкрепят ключовата политическа цел на Съюза за борба с изменението на климата чрез подпомагане на проекти за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптиране към него, което допринася за цялостната цел на Рамковата конвенция на Организацията на обединените нации за изменение на климата, по-специално чрез предотвратяване или намаляване на емисиите на парникови газове в областта на енергията от възобновяеми източници, енергийната ефективност и устойчивия транспорт, или чрез увеличаване на устойчивостта на неблагоприятните въздействия от изменението на климата върху уязвими държави, сектори и общности. Мандатът за борба с изменението на климата се осъществява в тясно сътрудничество с Комисията, като се съчетават, когато е възможно и целесъобразно, финансирането от ЕИБ и бюджетните средства на Съюза.
Когато е целесъобразно, по предложение на Комисията Съветът може да вземе решение за ограничаване на допустимостта на дадена държава за получаване на финансиране от ЕИБ за смекчаване на последиците от изменението на климата с гаранция от ЕС. Всяко такова ограничение на допустимостта по отношение на мандата за борба с изменението на климата се прилага единствено за онези операции на ЕИБ по финансиране, за които искането за предоставяне на финансиране до ЕИБ е отправено след 30 октомври 2011 г. и които са подписани след 1 януари 2012 г.
5. По време на мандата за борба с изменението на климата ЕИБ се стреми да гарантира балансирано разпределение на операциите по финансиране, подписани за регионите, обхванати от приложение III, до края на периода, посочен в член 1, параграф 4. По-специално ЕИБ гарантира, че регионът, посочен в точка А от приложение III, не получава повече от 40 % от сумата, предназначена за този мандат, регионът, посочен в точка Б - не повече от 50 %, регионът, посочен в точка В - не повече от 30 % и регионът, посочен в точка Г - не повече от 10 %. Като цяло мандатът за борба с изменението на климата се използва за финансиране на проекти, които са тясно свързани с основните правомощия на ЕИБ, добавят стойност и увеличават максимално ефекта за смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптирането към него.
6. Както общият мандат, така и мандатът за борба с изменението на климата се управляват в съответствие с принципите на разумните банкови практики.
Член 3
Цели на общия мандат
1. Гаранцията от ЕС се предоставя за операции на ЕИБ по финансиране, които се извършват в подкрепа на която и да е от следните общи цели:
а)
развитие на местния частен сектор, по-специално подкрепа на МСП;
б)
развитие на социалната и икономическата инфраструктура, включително транспорт, енергетика, екологична инфраструктура и информационни и комуникационни технологии;
в)
смекчаване на последиците от изменението на климата и адаптиране към него, съгласно посоченото в член 2, параграф 4;
2. В рамките на основните правомощия, операциите на ЕИБ по финансиране, извършени съгласно настоящото решение допринасят за общите принципи, ръководещи външната дейност на Съюза, посочени в член 21 от ДЕС, както и за прилагането на международните екологични споразумения, по които Съюзът е страна.
3. Регионалната интеграция между държавите партньори, включително икономическата интеграция между държавите на предприсъединителен етап, съседните държави и Съюза, е основна цел на операциите на ЕИБ по финансиране в рамките на областите, обхванати от общите цели, изброени в параграф 1.
4. ЕИБ обмисля възможности за увеличаване на дейностите си в подкрепа на инфраструктурата на здравеопазването и образованието, когато това има очевидна добавена стойност.
Член 4
Обхванати държави
1. Списъкът на държавите, потенциално допустими за финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС, се съдържа в приложение II. Списъкът на държавите, чието финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС е допустимо, се съдържа в приложение III и то включва единствено държави, включени в списъка в приложение II. Допустимостта за финансиране от ЕИБ с гаранция от ЕС на държави, които не са включени в списъка в приложение II, се определя за всеки отделен случай в съответствие с обикновената законодателна процедура.
2. На Комисията се предоставят правомощия да приема в съответствие с член 5 делегирани актове относно изменения на приложение III. Решенията на Комисията се основават на цялостна икономическа и политическа оценка, включително на аспектите, свързани с демокрацията, правата на човека и основните свободи, както и на съответните резолюции на Европейския парламент и на решенията и заключенията на Съвета. Делегираните актове за изменение на приложение III не засягат покритието на гаранцията от ЕС за операции на ЕИБ по финансиране, подписани преди влизането в сила на посочените делегирани актове.
3. Гаранцията от ЕС покрива само операции на ЕИБ по финансиране, извършвани в допустими държави, които са сключили рамково споразумение с ЕИБ, определящо правните условия, в съответствие с които се извършват операциите.
4. Гаранцията от ЕС не покрива операции на ЕИБ по финансиране в конкретна държава, с която споразумението за тези операции е подписано след присъединяването на тази държава към Съюза.
Член 5
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието за приемане на делегирани актове, посочени в член 4, се предоставя на Комисията за неопределен период от време, считано от 30 октомври 2011 г.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 4, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. То поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегиран акт, приет съгласно член 4, влиза в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този период се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 6
Принос на операциите на ЕИБ по финансиране към политиките на Съюза
1. В сътрудничество с ЕИБ Комисията разработва регионални технически оперативни насоки за финансирането от ЕИБ съгласно настоящото решение.
Регионалните технически оперативни насоки, които имат за цел да гарантират подкрепата на операциите на ЕИБ по финансиране на политиките на Съюза, отговарят на по-широката рамка на регионалната политика на Съюза, изложена в приложение IV. По-специално регионалните технически оперативни насоки ще гарантират, че финансирането от ЕИБ съгласно настоящото решение допълва съответните политики, програми и инструменти на Съюза за подпомагане в различните региони.
При изготвянето на тези насоки Комисията и ЕИБ ще се консултират съответно с ЕСВД по въпросите на политиките и вземат под внимание имащите отношение към тях резолюции на Европейския парламент и решения и заключения на Съвета.
Комисията предава на Европейския парламент и на Съвета насоките, както и всичките им актуализирани текстове веднага щом бъдат съставени.
В рамките, зададени от регионалните технически оперативни насоки, ЕИБ определя съответните финансови стратегии и осигурява тяхното изпълнение.
2. Съгласуваността на операциите на ЕИБ по финансиране с целите на външната политика на Съюза, подлежи на наблюдение в съответствие с член 11. За улесняване на това наблюдение ЕИБ разработва показатели за изпълнение за свързаните с развитието, околната среда и правата на човека аспекти на финансираните проекти, като отчита същевременно съответните показатели съгласно Парижката декларация за ефективност на помощите. Показателите за свързаните с околната среда аспекти на проектите следва да включват критерии за „чисти технологии“, които са ориентирани по принцип към енергийна ефективност и технологии за намаляване на емисиите.
3. Операция на ЕИБ по финансиране не се покрива от гаранцията от ЕС, в случай че Комисията даде отрицателно становище за подобна операция в рамките на процедурата, предвидена в член 19 от устава на ЕИБ.
4. В съответствие с целите на Съюза и международните цели в областта на изменението на климата, до 31 декември 2012 г. ЕИБ, в сътрудничество с Комисията, представя стратегия за постепенното и планомерно увеличаване в рамките на външния си мандат на дела на проектите, насърчаващи намаляването на емисиите на CO2, и за поетапното прекратяване на финансирането на проектите, вредящи на постигането на целите на Съюза в областта на климата.
5. Предвид допълнителните изисквания, въведени с настоящото решение, управителните органи на ЕИБ осигуряват постепенното адаптиране на ресурсите на ЕИБ, включително на нейния персонал, с цел да отговарят оптимално на изискванията, изложени в настоящото решение. Следва да се използват възможностите за по-нататъшно повишаване на ефикасността и ефективността и да се осъществява активно взаимодействие.
Член 7
Оценка от ЕИБ на свързаните с развитието аспекти на проектите
1. ЕИБ извършва щателна надлежна проверка и, когато е целесъобразно и в съответствие със социалните и екологични принципи на Съюза, изисква да се проведат подходящи консултации на местно равнище по свързаните с развитието аспекти на проектите, покрити от гаранцията от ЕС.
Правилата и процедурите на ЕИБ включват необходимите разпоредби относно оценяването на екологичните и социални въздействия на проектите, както и на аспекти, свързани с правата на човека, за да се гарантира, че по настоящото решение се подпомагат единствено проекти, които са икономически, финансово, екологично и социално устойчиви.
Комисията включва на съвкупна основа в годишния доклад до Европейския парламент и до Съвета оценка на измерението на развитието на дейностите на ЕИБ, въз основа на извършената надлежна проверка на проекти.
Когато това е уместно, оценката включва заключение за начините, по които капацитетът на бенефициерите на финансиране от ЕИБ може да бъде укрепван чрез техническа помощ в хода на целия цикъл на проекта.
2. В допълнение към предварителната оценка на свързаните с развитието аспекти, ЕИБ изисква от организаторите на проекта да извършват щателно наблюдение на изпълнението на проекта до неговото завършване, inter alia по отношение на въздействието на проекта върху развитието, околната среда и правата на човека. ЕИБ прави оценка на информацията, предоставена от изпълнителите на проекта. Когато е възможно, наблюдението от страна на ЕИБ включва наблюдение на работата на финансовите посредници в подкрепа на МСП. При възможност резултатите от наблюдението се оповестяват.
3. ЕИБ представя на Комисията годишни доклади за оценка на прогнозираното въздействие върху развитието на финансираните през годината операции.
Докладите се основават на показателите за изпълнение на ЕИБ, посочени в член 6, параграф 2. В рамките на годишната процедура за докладване, предвидена в член 11, Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета докладите на ЕИБ за развитието и ги прави достъпни за обществеността, така че заинтересованите страни, включително гражданското общество и държавите бенефициери, също да получат възможност да изразят мнението си по въпроса.
Европейският парламент разисква годишните доклади, като отчита гледните точки на всички заинтересовани страни.
4. Изискванията, посочени в настоящия член, се прилагат единствено за операции на ЕИБ по финансиране, за които искането за финансиране до ЕИБ е отправено след 30 октомври 2011 г., и които са подписани след 1 януари 2012 г.
Член 8
Сътрудничество с Комисията и ЕСВД
1. Съгласуваността на външните дейности на ЕИБ с целите на външната политика на Съюза се укрепва с цел максимално увеличаване на взаимодействието между финансирането от ЕИБ и бюджетните ресурси на Съюза, по-специално чрез установяване на регионалните технически оперативни насоки, посочени в член 6, както и чрез редовен и систематичен диалог и своевременен обмен на информация относно:
а)
стратегически документи, изготвени съответно от Комисията и/или ЕСВД, като национални и регионални стратегически документи, примерни програми, планове за действие и предприсъединителни документи;
б)
стратегически планови документи на ЕИБ и линии за проекти;
в)
други политически и оперативни аспекти.
2. Сътрудничеството се осъществява поотделно за всеки регион, като се взема предвид ролята на ЕИБ, както и политиките на Съюза във всеки регион.
Член 9
Сътрудничество с други публични финансови институции
1. Когато е целесъобразно, операциите на ЕИБ по финансиране се извършват във все по-голяма степен в сътрудничество с други международни финансови институции или европейски институции за финансиране на двустранна основа, с цел максимално да се увеличат взаимодействието, сътрудничеството и ефективността, както и да се осигурят предпазливо и разумно разпределение на риска и съгласувана обвързаност с условия по отношение на проектите и секторите, за да се сведе до минимум евентуалното дублиране на разходи и ненужното припокриване.
2. Посоченото в параграф 1 сътрудничество се улеснява от координацията, извършвана най-вече в контекста на меморандуми за разбирателство или съответно други рамки на Съюза за регионално сътрудничество между Комисията, ЕИБ и основните международни финансови институции и европейски институции за финансиране на двустранна основа, които работят в различните региони, като същевременно се отчитат правомощията на ЕСВД.
Член 10
Покритие и условия на гаранцията от ЕС
1. За операции на ЕИБ по финансиране, които се извършват в дадена държава или са гарантирани от тази държава, и за други операции на ЕИБ по финансиране, които се извършват с регионални или местни органи или с публични предприятия или институции, собственост на държавата и/или контролирани от нея, гаранцията от ЕС покрива всички плащания, които не са получени от ЕИ, но са дължими към нея („цялостна гаранция“), когато тези други операции на ЕИБ по финансиране имат необходимата оценка от ЕИБ за кредитния риск, отчитаща положението с кредитния риск в съответната държава.
2. За целите на параграф 1 Западният бряг и Ивицата Газа се представляват от Палестинската власт, а Косово (6) се представлява от Мисията на Организацията на обединените нации в Косово или от администрация, определена в регионалните технически оперативни насоки, посочени в член 6.
3. За операции на ЕИБ по финансиране, различни от посочените в параграф 1, гаранцията от ЕС покрива всички плащания, които не са получени от ЕИБ, но са дължими към нея, когато неполучаването на плащанията е причинено от настъпването на един от следните политически рискове („гаранция срещу политически рискове“):
а)
непревеждане на парични средства;
б)
отчуждаване;
в)
война или граждански безредици;
г)
отказ на правосъдие при нарушаване на договора.
4. В консултации с Комисията ЕИБ разработва ясна и прозрачна политика на отпускане на средства, чрез която да се вземат решения относно източника на финансиране на операции, които са допустими както за обезпечаване с гаранция от ЕС, така и за финансиране от ЕИБ на собствен риск.
5. Когато бъде поискана гаранцията от ЕС, ЕИБ дава на Съюза съответните правомощия съгласно споразумението, посочено в член 13, параграф 2.
Член 11
Годишни доклади и осчетоводяване
1. Комисията докладва ежегодно на Европейския парламент и на Съвета за операциите на ЕИБ по финансиране, извършени съгласно настоящото решение. Докладът включва оценка на операциите на ЕИБ по финансиране на равнище проект, сектор, държава и регион, както и оценка на приноса на тези операции по финансиране за изпълнение на целите на външната политика и стратегическите цели на Съюза. В доклада се прави обзор на текущите проекти на съвкупна основа.
По-специално в доклада се прави оценка на съответствието на операциите на ЕИБ по финансиране с настоящото решение, като се вземат под внимание регионалните технически оперативни насоки, посочени в член 6, и се включват раздели относно добавената стойност за постигане на целите на политиките на Съюза, относно оценката на прогнозираното въздействие върху развитието на съвкупна основа и степента, в която ЕИБ е отчела екологичната и социалната устойчивост при изготвянето и наблюдението на финансираните проекти, както и относно сътрудничеството с Комисията и с други международни финансови институции и институции на двустранна основа, включително съвместното финансиране.
Този доклад съдържа по-специално разбивка на всички финансови ресурси на Съюза, използвани в комбинация с финансиране от ЕИБ и от други донори, като по този начин се прави преглед на финансовата експозиция на операциите по финансиране, извършвани съгласно настоящото решение. Той съдържа също така специален раздел, посветен на подробната оценка на мерките, предприети от ЕИБ с цел да се спази член 1, параграф 2.
2. ЕИБ продължава да предоставя на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията всичките си независими доклади за оценка, в които се оценяват практическите резултати, постигнати от специфичните дейности на ЕИБ по външните мандати.
3. За целите на параграф 1 ЕИБ предоставя на Комисията ежегодни доклади за операциите си по финансиране, извършвани съгласно настоящото решение на равнище проект, сектор, държава и регион, и за изпълнението на целите на външната политика и стратегическите цели на Съюза, включително сътрудничеството с Комисията, с други международни финансови институции и с институции на двустранна основа, както и доклад за оценка на въздействието върху развитието, съгласно посоченото в член 7. Всеки меморандум за разбирателство между ЕИБ и други международни финансови институции или институции на двустранна основа, отнасящ се до осъществяването на операции по финансиране по настоящото решение, се оповестява, а когато оповестяването му не е възможно, за него се уведомяват Европейският парламент и Съветът в рамките на посочения в параграф 1 от настоящия член годишен доклад на Комисията.
4. ЕИБ предоставя на Комисията статистическа, финансова и счетоводна информация за всяка от операциите си по финансиране, а също и всякаква допълнителна информация, която е необходима за изпълнението на задълженията на Комисията за представяне на доклади или на исканията на Сметната палата и одиторски сертификат за неуредените суми по операциите на ЕИБ по финансиране.
5. За целите на осчетоводяването и представянето от Комисията на доклади относно рисковете, покрити от цялостната гаранция, съгласно определението в член 10, параграф 1, ЕИБ предоставя на Комисията собствена оценка на риска и степенувана информация относно операциите на ЕИБ по финансиране за различни от държави заемополучатели или гарантирани длъжници.
6. ЕИБ предоставя информацията, посочена в параграфи 3, 4 и 5, на собствени разноски.
7. Освен това ЕИБ прави публично достояние информацията, посочена в параграфи 3 и 4, в общи линии и без да включва никакви поверителни сведения.
8. Информация за това дали проектът е обхванат от гаранция от ЕС се включва в „резюмето на проекта“, което се оповестява на уебсайта на ЕИБ след етапа на одобрение.
9. В годишния си доклад ЕИБ включва последваща оценка на функционирането на Меморандума за разбирателство с европейския омбудсман, доколкото Меморандума за разбирателство засяга обхванатите от настоящото решение операции на ЕИБ по финансиране.
10. Когато е подходящо, изискванията, посочени в параграфи 1 и 3, се прилагат единствено за операции на ЕИБ по финансиране, за които искането за предоставяне на финансиране до ЕИБ е отправено след 30 октомври 2011 г. и които са подписани след 1 януари 2012 г.
Член 12
Юрисдикции, които не оказват съдействие
В операциите си по финансиране ЕИБ не толерира никакви действия, извършвани за постигане на незаконни цели, включително пране на пари, финансиране на тероризма, данъчни измами и укриване на данъци. По-конкретно ЕИБ не взема участие в операции по финансиране, извършвани в допустима държава чрез чуждестранна юрисдикция, която не оказва съдействие, идентифицирана като такава от ОИСР, Специалната група за финансови действия или други компетентни международни организации.
Член 13
Възстановяване на плащания, извършени от Комисията
1. Ако Комисията извърши плащане в рамките на гаранцията от ЕС, ЕИБ предприема действия вместо Комисията и от нейно име за възстановяване на платените суми.
2. Не по-късно от датата на сключване на гаранционното споразумение, посочено в член 14, Комисията и ЕИБ сключват споразумение, в което се определят подробни разпоредби и процедури за възстановяване на суми по искове.
3. В интерес на прозрачността Комисията прави публично достояние на своя уебсайт конкретна информация във връзка с всички случаи на възстановяване на суми по гаранционното споразумение, посочено в член 14, освен ако не се налага тази информация да остане поверителна.
Член 14
Гаранционно споразумение
Комисията и ЕИБ сключват гаранционно споразумение, в което се установяват подробни разпоредби и процедури, свързани с гаранцията от ЕС, и информират съответно Европейския парламент.
Член 15
Одит от Сметната палата
Гаранцията от ЕС и плащанията и възстановените плащания по нея, предназначени за общия бюджет на Европейския съюз, подлежат на одит от Сметната палата.
Член 16
Преразглеждане
Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета по целесъобразност предложение за учредяване на гаранция от ЕС по следващата многогодишна финансова рамка.
Член 17
Окончателен доклад
До 31 октомври 2014 г. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета окончателен доклад за прилагането на настоящото решение.
Член 18
Отмяна
Решение № 633/2009/ЕО се отменя.
Член 19
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Страсбург на 25 октомври 2011 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1080/2011/EU HATÁROZATA
(2011. október 25.)
az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról és a 633/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. és 212. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében (1),
mivel:
(1)
Az Európai Beruházási Bank (EBB), vagyis az Európai Unión belüli beruházások finanszírozására irányuló alapvető feladata mellett 1963 óta hajt végre az Unión kívüli, az Unió külső politikáit támogató finanszírozási műveleteket. Ez lehetővé teszi, hogy az Unió költségvetéséből az Unión kívüli régiók számára hozzáférhető eszközöket az EBB pénzügyi ereje révén a kedvezményezett országok számára előnyös módon egészítse ki. E finanszírozási műveletek végrehajtásával az EBB hozzájárul az Unió általános vezérelveinek és politikai célkitűzéseinek megvalósításához, és ezzel együtt a harmadik országok fejlődéséhez és az Unió jólétéhez is a megváltozott gazdasági világrendben. Az EBB-nek az Unió külső politikáit támogató finanszírozási műveleteit továbbra is a rendezett banki működés elveivel összhangban kell végrehajtani.
(2)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkével együtt értelmezett 209. cikk (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az EBB az alapokmányában megállapított feltételek szerint hozzájárul azoknak az intézkedéseknek a végrehajtásához, amelyek az Unió fejlesztési együttműködési politikája tekintetében meghatározott célkitűzések eléréséhez szükségesek.
(3)
Az EBB alapokmányának 19. cikkével összhangban az EBB-nek közvetlenül benyújtott kérelmet az e határozat alapján végzett EBB finanszírozási műveleteire vonatkozóan véleményezés céljából a Bizottsághoz be kell nyújtani (a továbbiakban: EBB általi finanszírozás iránti kérelem).
(4)
Az Unió külső fellépéseinek támogatása, illetve annak biztosítása érdekében, hogy az EBB úgy tudjon Unión kívüli beruházásokat finanszírozni, hogy az ne befolyásolja hitelbesorolását, az EBB külső területeken végrehajtott műveleteinek többségére a Bizottság által kezelt európai uniós költségvetési garancia („uniós garancia”) vonatkozott.
(5)
A 2007 és 2011 közötti időszakra a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló, 2009. július 13-i 633/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (2) állapította meg az uniós garanciát.
(6)
A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló, 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelettel (3) létrehozott, külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap („garanciaalap”) biztosítja az uniós költségvetés számára az EBB finanszírozási műveletei és az Unió más külső fellépései során keletkező veszteségek fedezéséhez szükséges likviditási tartalékot.
(7)
A 633/2009/EK határozattal összhangban a Bizottság és az EBB elkészítette az EBB külső hitelnyújtásának félidős felülvizsgálatát, amely egy, a „bölcsek” irányítóbizottsága által felügyelt független külső értékelésen, egy külső tanácsadó szolgálat által végzett felülvizsgálaton, valamint az EBB által készített egyedi értékeléseken alapult. Az irányítóbizottság 2010. február 12-én a következtetéseit és ajánlásait tartalmazó jelentést nyújtott be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EBB-nek.
(8)
Az irányítóbizottság jelentésében megállapította, hogy az uniós garancia hatékony és erőteljes szakpolitikai eszköz, amely jelentős pénzügyi és politikai hatással jár, és ezért a politikai vagy országjellegű kockázatok fedezése céljából fenn kell tartani. Az irányítóbizottság emellett javaslatot tett a 633/2009/EK határozat bizonyos módosításaira vonatkozóan annak érdekében, hogy az EBB külső műveletei a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosíthassák, illetve maximális hatékonysággal működhessenek.
(9)
Alapvető fontosságú megállapítani azoknak az országoknak a jegyzékét, amelyek potenciálisan jogosultak az EBB által az uniós garancia mellett nyújtott finanszírozásra. Ezen felül ki kell bővíteni az EBB által az uniós garancia mellett nyújtott finanszírozásra jogosult országoknak a jelenleg a 633/2009/EK határozat I. mellékletében szereplő jegyzékét.
(10)
A jelentős szakpolitikai változások tükrözése érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az e határozat III. mellékletének módosítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(11)
Az egyes régiókban az uniós garancia által fedezett összegeknek továbbra is az EBB által az uniós garancia mellett végzett finanszírozás felső határait kell jelenteniük, és nem olyan célösszegeket, amelyeket az EBB-nek teljesítenie kell.
(12)
A harmadik országoknak a globális gazdasági és pénzügyi válság hatásainak kezelésére nyújtott uniós támogatás keretében az EBB jelenlegi megbízása keretein belül 2009-ben és 2010-ben külső hitelezési tevékenységét elsősorban a csatlakozás előtt álló, valamint a szomszédságpolitikai és partnerségi kapcsolatban álló országokra összpontosította. A földközi-tengeri térség déli részének 2011 eleji felbolydulása továbbá az érintett országoknak a gazdaságuk újjáépítéséhez és modernizálásához szükséges eszközökkel való ellátására irányuló uniós támogatást tesz szükségessé. A megbízás hátralévő időtartama tekintetében ezért felül kell vizsgálni az általános megbízás felső összeghatárát, és azt 1 684 000 000 EUR-val meg kell emelni annak érdekében, hogy lehetővé váljon az említett ideiglenes és rendkívüli körülmények kezelése, anélkül azonban, hogy ez érintené a következő többéves pénzügyi keret felső összeghatárait.
(13)
Az általános megbízás felső összeghatára említett összeggel történő megemelését követően az EBB által végzett finanszírozási műveleteknek alkalmasaknak kell lenniük arra, hogy kövessék az egyes partnerországok által vállalt politikai reformokat a Bizottság által az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) bevonásával, továbbá az Európai Parlament állásfoglalásainak, valamint a Tanács határozatainak és következtetéseinek figyelembevételével kialakított erről szóló értékelése szerint. Az említett értékelésnek tükröznie kell az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatát és a differenciáltság ismételt hangsúlyosságát is. A csatlakozás előtt álló országokban az EBB általi finanszírozás továbbra is az uniós segítségnyújtást fogja kiegészíteni.
(14)
A regionális felső összeghatárok mellett a 2 000 000 000 EUR összegű opcionális megbízást is aktiválni kell, és keretösszegként kell rendelkezésre bocsátani az EBB által a megbízás által érintett régiókban az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás terén végzett finanszírozási műveletek támogatása céljából. Az EBB - a Bizottsággal szorosan együttműködve - szakértelmével és erőforrásaival segítheti a hatóságokat és a magánszektort az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívások kezelésében és a rendelkezésre álló források lehető legjobb hasznosításában. Az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az azokhoz való alkalmazkodást célzó projektek esetében az EBB eszközeit - amennyiben ez lehetséges és helyénvaló - ki kell egészíteni az uniós költségvetésben rendelkezésre álló kedvezményes alapokkal, az Unió külső segítségnyújtása keretébe tartozó, éghajlatváltozással kapcsolatos finanszírozáshoz nyújtott támogatások és hitelek hatékony és következetes ötvözése révén. E tekintetben helyénvaló, hogy a Bizottság Európai Parlamentnek és Tanácsnak benyújtott éves jelentése részletes beszámolót tartalmazzon az e projektek finanszírozására igénybe vett pénzügyi eszközökről, feltüntetve azokat az összegeket, amelyeket az EBB opcionális megbízása alapján fordít finanszírozásra, valamint a támogatások megfelelő összegeit.
(15)
Azon országok esetében, amelyeket úgy tekintenek, hogy nem kötelezték el magukat a megfelelő, éghajlatváltozással kapcsolatos célok elérése iránt, az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás keretében korlátozható az EBB által az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez az uniós garancia mellett nyújtott finanszírozás. A finanszírozásra való jogosultság e korlátozásának összetett és átfogó politikai értékeléseken kell alapulnia. Ezért a Tanácsnak döntenie kell tudnia arról, hogy bizonyos országok esetében - a Bizottság javaslata alapján és az Európai Külügyi Szolgálat bevonásával- korlátozza az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez az uniós garancia mellett nyújtott finanszírozásra való jogosultságot. Ilyen korlátozás az EBB-nek csak azon finanszírozási műveletei esetében hozható, amelyekre vonatkozóan az EBB általi finanszírozás iránti kérelmet e határozat hatálybalépését követően nyújtják be, és amelyek aláírására 2012. január 1-je után kerül sor.
(16)
Az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás keretében bizonyos fokú rugalmassággal kell kezelni a rendelkezésre álló eszközök régiók közötti elosztását annak érdekében, hogy azokat a 2011 és 2013 közötti hároméves időszakban a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban lehessen igénybe venni, törekedve egyúttal a régiók közötti kiegyensúlyozott elosztás biztosítására ezen időszak alatt, az általános megbízás keretében a külső támogatásra vonatkozóan megállapított prioritások alapján.
(17)
Az EBB külső megbízatása végrehajtásának félidős felülvizsgálata megállapította, hogy bár az EBB által az értékelt időszakban (2000-2009) végrehajtott finanszírozási műveletek általában összhangban voltak az Unió külső politikáival, erősebbé, kifejezettebbé és strukturáltabbá kell tenni az Unió szakpolitikai célkitűzései és azoknak az EBB általi operatív végrehajtása közötti kapcsolatot.
(18)
A megbízás koherenciájának erősítése, az EBB külső finanszírozási tevékenységének fokozottabban az uniós szakpolitikák támogatására való összpontosítása, valamint a kedvezményezettek számára a lehető legtöbb előny biztosítása érdekében e határozatnak az EBB hitelnyújtási műveleteire vonatkozó megbízás keretében valamennyi jogosult régióra és országra kiterjedő magas szintű horizontális célokat kell megállapítania, alapul véve az EBB komparatív előnyeit azokon a területeken, amelyeken eddig is jó eredményeket ért el. Az EBB-nek így a határozat hatálya alá tartozó valamennyi régióban a következőket kell finanszíroznia: projektek az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás területén (ideértve ennek megvalósítását az új energiaforrásokhoz kapcsolódó technológiák átadása, a szociális és gazdasági infrastruktúra, így különösen a közlekedés, az energia és azon belül a megújuló energia, az energiabiztonság, az energetikai infrastruktúra, a környezetvédelmi infrastruktúra - beleértve a vízellátást és szennyvízkezelést -, valamint az információs és kommunikációs technológiák révén), továbbá a helyi magánszektor fejlesztését célzó - különösen a kis- és középvállalkozásokat (kkv-k) támogató - projektek. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy a kkv-k tőkéhez jutásának elősegítése alapvető szerepet tölthet be a gazdasági fejlődés élénkítésében és a munkanélküliség elleni küzdelemben. Ezeken a területeken az EBB hitelnyújtási műveleteit alátámasztó egyik célkitűzésnek a partnerországok közötti regionális integrációnak, így többek között a csatlakozás előtt álló országok, a szomszédos országok és az Unió közötti gazdasági integrációnak kell lennie. Az EBB-nek képesnek kell lennie arra, hogy a partnerországokban a technológia- és ismeretátadás elősegítéséhez hozzájáruló közvetlen külföldi befektetések formájában is támogathassa az uniós jelenlétet, akár - a fent említett területekre irányuló befektetések esetében - az uniós garancia mellett, akár saját kockázatára.
(19)
A kkv-k hatékony megszólítása céljából az EBB-nek együtt kell működnie a támogatásra jogosult régiókban és országokban működő helyi pénzügyi közvetítő intézményekkel, különösen annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi támogatás egy része továbbkerüljön ezek ügyfeleihez, és hozzáadott értéket teremtsen az egyéb finanszírozási forrásokhoz képest. E hozzáadott érték előteremtése érdekében az EBB-nek adott esetben az ezen közvetítő intézményekkel kötött együttműködési megállapodásai révén kérnie kell annak ellenőrzését, hogy az ezen intézmények ügyfeleinek projektjei megfelelnek az uniós fejlesztési célokkal összhangban közösen elfogadott kritériumoknak. A kkv-k támogatásához kapcsolódó pénzügyi közvetítői tevékenységeknek teljes mértékben átláthatóaknak kell lenniük, és azokról rendszeresen jelentést kell tenni az EBB-nek.
(20)
Ezenfelül az EBB finanszírozási műveleteinek hozzá kell járulniuk az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkében megfogalmazott, az Unió külső tevékenységét vezérlő alapelvek eléréséhez, így a demokrácia és a jogállamiság, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok előmozdításához és megszilárdításához, továbbá az olyan nemzetközi környezetvédelmi egyezmények végrehajtásához, amelyekben az Unió részes fél. Különösen a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) által meghatározott, a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) kedvezményezettjeit tartalmazó jegyzék szerinti fejlődő országokkal kapcsolatban az EBB finanszírozási műveleteinek a következőket kell előmozdítaniuk: ezen országok - különösen a leghátrányosabb helyzetben lévők - fenntartható gazdasági, társadalmi és környezeti fejlődését; gazdaságuk zökkenőmentes és fokozatos integrációját a világgazdaságba; a szegénység elleni küzdelmet; valamint az ENSZ-szel és egyéb érintett nemzetközi szervezetekkel összefüggésben az Unió által jóváhagyott célkitűzések teljesítését.
(21)
Jóllehet az EBB ereje továbbra is beruházási bank voltában nyilvánul meg, az EBB-nek e határozat alapján - a Bizottsággal folytatott szoros együttműködésben és az Európai Parlament demokratikus ellenőrzése alatt - értékelnie kell a külső műveletei fejlesztésre gyakorolt hatását, figyelembe véve a fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzus elveit, az EUMSZ 208. cikkében szereplő elveket, a 2005-ös párizsi nyilatkozatban felvázolt, a támogatások hatékonyságára vonatkozó elveket, valamint a 2008-as accrai cselekvési programot. Ezt konkrét intézkedések révén kell megvalósítani, köztük különösen a projektek környezeti, szociális és fejlesztési vonatkozásainak értékelésére, és ennek keretében az emberi jogi és a konfliktusokkal kapcsolatos kockázatoknak a felmérésére szolgáló kapacitásai megerősítésével, valamint a hatóságokkal és a civil társadalommal folytatott helyi konzultáció előmozdításával. A projekt átvilágítása keretében az EBB-nek adott esetben - az Unió szociális és környezetvédelmi alapelveivel összhangban - elő kell írnia a projektgazda számára a helyi konzultációk megtartását és ezek eredményének közzétételét. Emellett az EBB-nek fokozottabban kell az olyan ágazatokra összpontosítania, amelyek terén az Unión belüli finanszírozási műveletek kapcsán komoly szakértelemre tett szert, és amelyek előmozdítják a szóban forgó ország fejlődését, így a következők terén: a kkv-k és a mikrovállalkozások finanszírozási forrásokhoz való hozzájutása; az ország környezetvédelmi infrastruktúrája és azon belül a vízellátás és a szennyvízkezelés; a fenntartható közlekedés; és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése, különösen a megújuló energiaforrások révén. A finanszírozott projektek közé fel lehet venni az egészségügyi és oktatási infrastruktúra támogatását célzó projekteket is, amennyiben ez egyértelműen hozzáadott értéket jelent.
(22)
Az EBB-nek fokozatosan meg kell erősítenie az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodást támogató tevékenységeit is, adott esetben más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és európai kétoldalú pénzügyi intézményekkel együttműködve. Az e határozat által bevezetett további követelmények szükségessé tennék a kedvezményes forrásokhoz való hozzájutást és az emberi erőforrások fokozatos kiigazítását, és egyúttal hatékonyságot, eredményességet, valamint a szinergiák kihasználását igényelnék. Az EBB-nek arról is gondoskodnia kell, hogy tevékenységei az intézménykiépítéshez és az ágazati reformokhoz kapcsolódó uniós célkitűzéseket és prioritásokat kiegészítő jelleggel működjenek. Végül pedig, az EBB-nek olyan teljesítménymutatókat kell meghatároznia, amelyek kapcsolódnak a projektek és eredményeik fejlesztési és környezetvédelmi aspektusaihoz.
(23)
A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével létrejött az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (főképviselő) tisztsége az Unió külkapcsolatai nyomatékának és koherenciájának erősítése céljával.
(24)
Az utóbbi években az Unió külkapcsolatai is kiszélesedtek és megerősödtek. Ez érvényesült különösen az előcsatlakozási stratégia, az európai szomszédságpolitika, a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégia, a Latin-Amerikával és Délkelet-Ázsiával megújított partnerségek, valamint az Uniónak Oroszországgal, Kínával és Indiával fennálló stratégiai partnerségei esetében. Ez a helyzet az Unió fejlesztési szakpolitikái tekintetében is, amelyek ma már valamennyi fejlődő országra kiterjednek. Az Unió külkapcsolatait 2007 óta új pénzügyi eszközök is támogatják, nevezetesen az előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA), az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI), a fejlesztési együttműködési eszköz (DCI), az európai finanszírozási eszköz a demokráciáért és az emberi jogokért (EIDHR), valamint a Stabilitási Eszköz.
(25)
Az EKSZ létrejöttére tekintettel és e határozat hatálybalépését követően a Bizottságnak és az EBB-nek módosítania kell a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló 2006. december 19-i 2006/1016/EK tanácsi határozatban (4) megnevezett régiók közötti együttműködésről és koordinációról szóló egyetértési megállapodást, és szükség szerint, a főképviselő egyetértésével ki kell terjesztenie az új egyetértési megállapodást az EKSZ-re, különösen a Bizottság és az EBB közötti, rendszeres időközönkénti és szisztematikus stratégiai szintű párbeszéd tekintetében, amelynek ki kell terjednie az EKSZ-re és az EKSZ hatáskörébe tartozó egyéb kérdésekre.
(26)
Az EUMSZ 209. cikkének (3) bekezdésével összhangban az EBB-nek - az uniós fejlesztési együttműködési politika végrehajtásához szükséges intézkedésként - törekednie kell a 2015-ös millenniumi fejlesztési célok megvalósításának közvetett támogatására mindazon régiókban, ahol tevékenységét folytatja.
(27)
Az érintett régiókban megvalósuló uniós támogatások átfogó összehangolásának elősegítése céljából törekedni kell arra, hogy az EBB finanszírozási tevékenységét, amikor és amennyiben szükséges - a projektek előkészítésével és végrehajtásával kapcsolatos technikai segítségnyújtás mellett például garancia, kockázatitőke- és kamattámogatás vagy beruházások társfinanszírozása formájában - össze lehessen kapcsolni az uniós költségvetési forrásokkal az IPA, az ENPI, a DCI , az EIDHR és a stabilitási eszköz révén. Az EBB általi finanszírozás és más uniós költségvetési források összekapcsolásakor a finanszírozási döntésben minden esetben világosan meg kell határozni a bevonandó erőforrásokat. A Bizottság által az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott, az EBB által e határozat alapján végrehajtott finanszírozási műveleteiről szóló éves jelentésnek tartalmaznia kell az EBB általi finanszírozással együtt felhasznált költségvetési források és pénzügyi eszközök részletes lebontását.
(28)
Valamennyi szinten - így a felső szinteken megvalósuló stratégiai tervezés és a későbbi tényleges projektkidolgozás terén egyaránt - biztosítani kell, hogy az EBB külső finanszírozási műveletei megfeleljenek az Unió külső politikáinak és az ebben a határozatban megállapított magas szintű célkitűzéseknek, és támogassa azokat. Az Unió külső tevékenységének nagyobb fokú összehangoltsága érdekében, tovább kell erősíteni a Bizottság, az EKSZ és az EBB közötti szakpolitikai és stratégiai párbeszédet. Ugyanezért szükség van arra is, hogy a Bizottság, az EKSZ, és az EBB között operatív szinten szorosabb együttműködés és korai kölcsönös információcsere valósuljon meg. Az EBB Unión kívüli irodáinak elsősorban az Unió küldöttségein belül kellene elhelyezkedniük az említett együttműködés elősegítése és a működési költségek megosztása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság, az EKSZ és az EBB szükség esetén idejekorán megvitassa nézeteit a tervezési dokumentumok előkészítése során annak érdekében, hogy maximalizálni lehessen a szinergiákat e három uniós szerv tevékenységei között.
(29)
Az általános megbízás célkitűzéseit és azok végrehajtását összekapcsoló gyakorlati intézkedéseket a regionális operatív technikai iránymutatás határozza meg. Ezen iránymutatásnak összhangban kell lennie az e határozat egyik mellékletében meghatározott tágabb uniós regionális politikai kerettel. Az iránymutatásnak tükröznie kell továbbá az uniós országstratégiákat, és biztosítania kell, hogy az EBB általi finanszírozás kiegészítse a különböző régiókra vonatkozó megfelelő uniós segítségnyújtási szakpolitikákat, programokat és eszközöket.
(30)
Az EBB-nek a Bizottsággal konzultálva el kell készítenie a finanszírozási műveletei tervezett aláírásának indikatív többéves programját annak érdekében, hogy biztosítható legyen a garanciaalap feltöltésének megfelelő költségvetési tervezése, valamint az EBB finanszírozási előrejelzései és az e határozatban kijelölt felső összeghatárok közötti megfelelés. A Bizottságnak figyelembe kell vennie e költségvetési előrejelzést a költségvetési hatóság részére benyújtott rendes költségvetési tervében.
(31)
Meg kell vizsgálni egy „uniós együttműködési és fejlesztési platform” kialakításának lehetőségét a külső régióknak nyújtott vissza nem térítendő támogatások és kölcsönök ötvözését célzó mechanizmusok működésének optimalizálása érdekében. E célból a Bizottságnak létre kell hoznia egy, a tagállamok, az EKSZ és az EBB szakértőiből álló csoportot a platform költségeinek és hasznának felmérésére. Ezzel kapcsolatos vizsgálatai során a csoportnak célszerű lenne konzultálnia más érintett szereplőkkel, így például két- és többoldalú európai pénzügyi intézményekkel is. Egy ilyen platform hozzájárulna a különböző intézmények közötti szinergiák és a komparatív előnyeiken alapuló kölcsönös bizalmi megállapodások előmozdításához, tiszteletben tartva ugyanakkor a Bizottság és az EBB szerepét és jogköreit az uniós költségvetés és az EBB által nyújtott kölcsönök végrehajtása kapcsán. A Bizottságnak az említett szakértői csoport megállapításai alapján 2012 közepéig be kell számolnia az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és adott esetben javaslatot kell előterjesztenie a platform számára.
(32)
Az EBB-t ösztönözni kell az Unión kívüli, az uniós garancia igénybevétele nélküli pénzügyi műveletei növelésére és az azok céljára szolgáló pénzügyi eszközei változatosabbá tételére, hogy ezáltal - az adósságfenntarthatósági megfontolások figyelembevételével - a garanciának az olyan, a piachoz csak kedvezőtlen feltételek mellett hozzáférő országok és projektek számára történő igénybevételére lehessen ösztönözni, amelyek esetében a garancia magas hozzáadott értéket képvisel. Következésképpen az EBB-t - minden esetben az Unió külső politikai célkitűzéseinek támogatása céljából - saját kockázatviselési kapacitását is figyelembe véve arra kell ösztönözni, hogy növelje a saját kockázatra nyújtott hitelek összegét, egyebek mellett az uniós gazdasági érdekeltségek támogatása révén is, különösen a csatlakozás előtt álló és a szomszédságpolitikai kapcsolatban álló országokban, valamint más régiók befektetési minősítésű országaiban, de a befektetési minősítésűnél alacsonyabb hitelminősítésű országokban is, ha az EBB megfelelő, harmadik fél által nyújtott garanciákkal rendelkezik. Az EBB-nek a Bizottsággal konzultálva megfelelő politikát kell kidolgoznia annak eldöntéséhez, hogy a projekteket az uniós garanciával biztosított megbízáshoz vagy az EBB saját kockázatú finanszírozásához sorolja-e. Ez a politika különösen az érintett országok és projektek hitelképességét venné figyelembe.
(33)
Az EBB-nek célszerű megfontolnia a központi közigazgatási szintnél alacsonyabb szintű közintézményekre irányuló, e határozat szerinti finanszírozási műveleteinek az élénkítésével kapcsolatos lehetőségeket azokban az esetekben, amikor az adott műveletre vonatkozóan az EBB általi megfelelő hitelkockázati értékelés áll rendelkezésre.
(34)
Az EBB-nek célszerű kibővítenie az általa kínált új és innovatív finanszírozási eszközök körét, többek között - a lehetséges mértékig és az EBB kockázati politikáját is figyelembe véve - nagyobb figyelmet fordítva a garanciák kidolgozására. Emellett az EBB-t ösztönözni kell arra, hogy helyi pénznemben nyújtson kölcsönt, valamint bocsásson ki kötvényeket a helyi piacokon, feltéve, hogy a partnerországok végrehajtják a szükséges strukturális reformokat - mindenekelőtt a pénzügyi ágazatban -, valamint az EBB tevékenységeit megkönnyítő egyéb intézkedéseket.
(35)
Annak biztosítása érdekében, hogy az EBB a régiókban és alrégiókban egyaránt megfeleljen a megbízás követelményeinek, a külső tevékenységeihez tartozó személyzeti és pénzügyi erőforrásoknak elegendő mértékben kell rendelkezésre állnia, és azokat fokozatosan növelni kell. Ennek magában kell foglalnia különösen az Unió fejlesztési együttműködési célkitűzéseinek támogatásához szükséges megfelelő kapacitásokat, az EBB tevékenységeivel kapcsolatos környezeti, szociális és fejlesztési szempontok előzetes értékelésére való összpontosítás fokozását és a projekteknek a végrehajtás során való hatékony nyomon követését. A hatékonyság és eredményesség további növelésére szolgáló lehetőségeket ki kell használni, és aktívan törekedni kell a szinergiák kialakítására.
(36)
Az e határozat hatálya alá tartozó, Unión kívüli finanszírozási műveletei során az EBB-nek törekednie kell arra, hogy tovább erősítse a koordinációt és az együttműködést a nemzetközi pénzügyi intézményekkel és az európai kétoldalú pénzügyi intézményekkel, beleértve adott esetben az ágazati feltételrendszerrel kapcsolatos együttműködést és az eljárások kölcsönös igénybevételét, a közös társfinanszírozás felhasználását és a globális kezdeményezésekben való részvételt, így például a segélyek összehangolásának és hatékonyságának előmozdítását. Az említett koordináció és együttműködés keretében törekedni kell arra, hogy minimálisra csökkenjen a költségek megkettőzésének és a szükségtelen átfedéseknek a lehetősége. Az ilyen irányú erőfeszítéseket a viszonosságra kell alapozni. Az e határozatban meghatározott elveket azokban az esetekben is alkalmazni kell, amikor az EBB általi finanszírozás végrehajtására egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel, illetve európai kétoldalú pénzügyi intézményekkel kötött együttműködési megállapodások révén kerül sor.
(37)
Az Unión kívüli, közösen támogatott országokban az EBB-nek javítania kell az egyéb európai pénzügyi intézményekkel való együttműködését az olyan megállapodások révén, mint például a Bizottság, az EBB-csoport és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) közötti háromoldalú egyetértési megállapodás, valamint annak lehetővé tétele révén, hogy az EBB-csoport és az EBRD egymás tevékenységeit kiegészítve és egyéni komparatív előnyeiket kihasználva működjön.
(38)
Az EBB-nek a Bizottság felé irányuló jelentéstételi és információátadási gyakorlatát meg kell erősíteni annak érdekében, hogy a Bizottság szilárdabb alapokra építhesse az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, az EBB e határozat keretében végrehajtott finanszírozási műveleteiről szóló éves jelentését. Az e preambulumbekezdésben említett további jelentéstételi követelményeket az EBB azon finanszírozási műveleteire kell alkalmazni, amelyek esetében az EBB általi finanszírozás iránti kérelmet e határozat hatálybalépését követően nyújtották be, és amelyeket 2012. január 1. után írtak alá. A jelentésnek mindenekelőtt értékelnie kell azt, hogy az EBB finanszírozási műveletei az operatív iránymutatás figyelembevételével megfelelnek-e ennek a határozatnak, és a következőkre vonatkozó szakaszokat kell tartalmaznia: az EBB által biztosított hozzáadott érték, így az Unió külső politikáinak támogatása; a megbízással kapcsolatos követelmények; a finanszírozott műveletek minősége; a pénzügyi támogatások ügyfeleknek való továbbadása; a Bizottsággal, más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és kétoldalú adományozókkal folytatott együttműködésről, többek között társfinanszírozásról szóló szakaszok. A jelentésnek értékelnie kell továbbá, hogy az EBB milyen mértékben veszi figyelembe a finanszírozott projektek kidolgozása és nyomon követése során a gazdasági, pénzügyi, környezeti és társadalmi fenntarthatóságot. A jelentésben külön szakaszban kell részletesen értékelni, hogy milyen intézkedéseket tesz az EBB a 633/2009/EK határozat szerinti jelenlegi megbízás betartása érdekében, különös figyelmet fordítva az EBB azon finanszírozási műveleteire, amelyekben az EBB általi finanszírozáshoz nem együttműködő országban vagy területen vesznek igénybe pénzügyi eszközt. Az EBB-nek finanszírozási műveletei során megfelelően végre kell hajtania a gyengén szabályozott vagy nem együttműködő országokkal vagy területekkel szembeni politikáit, hogy ezzel hozzájáruljon az adócsalás és az adókijátszás elleni nemzetközi küzdelemhez. Ezenfelül a jelentésnek értékelést kell tartalmaznia a projektek társadalmi és fejlesztési szempontjairól. A jelentést nyilvánosságra kell hozni, ezzel lehetővé téve a civil társadalom, valamint a kedvezményezett országok számára a véleménynyilvánítást. A jelentésnek szükség esetén hivatkoznia kell a körülményekben bekövetkezett olyan jelentős változásokra, amelyek az időszak vége előtt indokolttá teszik a megbízás további módosítását. A jelentésnek tartalmaznia kell továbbá különösen az e határozat alapján, valamennyi uniós pénzügyi forrással és más adományozóval együttesen felhasznált EBB általi finanszírozás lebontását, és ezáltal áttekintést kell nyújtania a finanszírozási műveletek pénzügyi kitettségéről.
(39)
Az EBB finanszírozási műveleteit továbbra is az EBB saját szabályainak és eljárásainak - beleértve a megfelelő ellenőrzési intézkedéseket és az adókijátszás megakadályozását célzó intézkedéseket -, valamint a Számvevőszékkel és az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) kapcsolatos vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell irányítani.
(40)
Amikor a következő többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos uniós garanciára vonatkozó javaslat benyújtásra kerül, a Bizottságot fel kell kérni különösen arra, hogy - az EBB-vel szorosan együttműködve és a garanciaalap feltöltésével kapcsolatos szempontokat figyelembe véve - vizsgálja meg az uniós garanciával biztosított felső összeghatárokat, a potenciálisan jogosult országok listáját, és azt, hogy az EBB nyújthat-e mikrohitel-alapú finanszírozást, illetve egyéb típusú eszközöket. A Bizottságnak és az EBB-nek emellett meg kell vizsgálnia, hogyan lehet megerősíteni az IPA, az ENPI, a DCI, az EIDHR és a stabilitási eszköz révén történő finanszírozás és az EBB jövőbeni külső megbízása közötti szinergiát.
(41)
Ez a határozat nem érintheti a következő többéves finanszírozási kerettel kapcsolatos tárgyalásokat és döntéseket.
(42)
A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében a 633/2009/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az uniós garancia
(1) Az Európai Unió uniós költségvetési garanciát („uniós garancia”) nyújt az Európai Beruházási Banknak (EBB) az Unión kívül végrehajtott finanszírozási műveletekre vonatkozóan. Az uniós garancia az EBB-nek nyújtott globális garancia a (2) bekezdésnek megfelelően ilyen garanciával biztosítható beruházási projektekhez nyújtott hitelekkel és hitelgaranciákkal kapcsolatban esedékes, de az EBB-hez be nem folyt összegek tekintetében. Az EBB hitelnyújtási tevékenységeinek meg kell felelniük az Unió külső fellépéseire vonatkozó általános irányelveknek, és hozzá kell járulniuk e külső fellépések céljainak eléréséhez és szakpolitikáinak megvalósulásához. Az EBB által az OECD által összeállított, a hivatalos fejlesztési támogatás kedvezményezettjeit tartalmazó jegyzék szerinti fejlődő országok számára nyújtott finanszírozás egyik célja az, hogy közvetve hozzájáruljon a fejlesztési célok, így például a szegénységnek az inkluzív növekedés, valamint a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődés révén történő csökkentése megvalósításához.
(2) Az uniós garanciával az EBB azon hitelei és hitelgaranciái biztosíthatók, amelyeket az EBB garanciák a III. mellékletben felsorolt országokban végrehajtott beruházási projektekhez az EBB saját szabályainak és eljárásainak - többek között az EBB szociális és környezetvédelmi normákra vonatkozó nyilatkozatának - megfelelően és az Unió vonatkozó külső politikai célkitűzéseinek támogatása érdekében nyújt, le nem járt és meg nem szüntetett, aláírt megállapodás alapján („EBB finanszírozási műveletei”).
(3) Az uniós garancia az EBB finanszírozási műveletei keretében megnyitott hitelek és nyújtott hitelgaranciák teljes összegének 65 %-ára korlátozódik, valamennyi kapcsolódó összeg hozzáadásával és a visszafizetett összegek levonásával.
(4) Az uniós garancia az EBB által a 2007. február 1-jétől2013. december 31-ig tartó időszak során aláírt finanszírozási műveletekre vonatkozik. Az EBB-nek a 2006/1016/EK tanácsi határozat, a 2008/847/EK tanácsi határozat (5) alapján és a 633/2009/EK határozat alapján aláírt finanszírozási műveletei e határozat alapján továbbra is uniós garanciában részesülnek.
(5) Amennyiben a (4) bekezdésben említett időtartam lejártáig az Európai Parlament és a Tanács a 16. cikknek megfelelően nem fogad el az EBB Unión kívüli finanszírozási műveleteihez kapcsolódó új uniós garancia nyújtásáról szóló határozatot, az említett időtartam automatikusan hat hónappal meghosszabbodik.
2. cikk
A megbízás felső összeghatárai
(1) A 2007 és 2013 közötti időszak egészére vonatkozóan az EBB uniós garancia mellett végrehajtott finanszírozási műveleteinek maximális felső összeghatára a törölt összegek levonásával legfeljebb 29 484 000 000 EUR, amely két részből áll:
a)
a 27 484 000 000 EUR összegű általános megbízás;
b)
a 2 000 000 000 EUR összegű, éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás.
(2) Az általános megbízás regionális felső összeghatárokra és további részösszeghatárokra oszlik, az I. mellékletben meghatározottaknak megfelelően. A regionális felső összeghatárokon belül az általános megbízás keretébe tartozó régiók tekintetében az EBB fokozatosan biztosítja az országok közötti kiegyensúlyozott elosztást.
(3) Az általános megbízás keretébe csak az EBB-nek a 3. cikkben meghatározott célkitűzésekhez kapcsolódó finanszírozási műveletei tartoznak.
(4) Az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás keretébe az EBB-nek az e határozat hatálya alá tartozó valamennyi országban végrehajtott finanszírozási műveletei tartoznak, amennyiben ezen műveletek hozzájárulnak ahhoz az alapvető uniós politikai célkitűzéshez, amely az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az azokhoz való alkalmazkodást célzó, az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének általános céljához kapcsolódó - mindenekelőtt a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság és a fenntartható közlekedés terén az üvegházhatású gázok kibocsátásának megszüntetéséhez vagy csökkentéséhez, vagy az éghajlatváltozás által az érzékeny országokra, ágazatokra és közösségekre gyakorolt hátrányos hatásokkal szembeni ellenálló képesség növeléséhez hozzájáruló - projektek támogatásával az éghajlatváltozás hatásainak kezelésére irányul. Az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízást a Bizottsággal szorosan együttműködve, és - ahol lehetséges és szükséges - az EBB általi finanszírozás és az Unió költségvetéséből származó források ötvözésével kell végrehajtani.
A Tanács adott esetben és a Bizottság javaslata alapján határozhat úgy, hogy korlátozza valamely országnak az uniós garancia alapján az éghajlatváltozás hatásainak enyhítéséhez nyújtott finanszírozásra való jogosultságát. Az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás keretén belüli jogosultság korlátozása az EBB-nek csak azon finanszírozási műveletei esetében történhet, amelyekre vonatkozóan 2011. október 30-át követően nyújtották be az EBB általi finanszírozás iránti kérelmet, és amelyeket 2012. január 1. után írtak alá.
(5) Az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízás esetében az EBB arra törekszik, hogy az 1. cikk (4) bekezdésében említett időszak végéig az aláírt hitelnyújtási műveletek megoszlása kiegyensúlyozott legyen a III. mellékletben meghatározott régiók között. Az EBB mindenekelőtt biztosítja, hogy a III. melléklet A. pontjában említett régió az e megbízásra fordított összeg legfeljebb 40 %-át, a B. pontban meghatározott régió az összeg legfeljebb 50 %-át, a C. pontban meghatározott régió az összeg legfeljebb 30 %-át, a D. pontban meghatározott régió pedig az összeg legfeljebb 10 %-át kapják. Az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízást általánosságban olyan projektek finanszírozására kell felhasználni, amelyek szorosan kapcsolódnak az EBB alapfeladataihoz, hozzáadott értéket jelentenek, valamint a lehető legnagyobb hatást biztosítják az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése szempontjából.
(6) Az általános megbízást és az éghajlatváltozással kapcsolatos megbízást egyaránt a megbízható banki működés elveivel összhangban kell kezelni.
3. cikk
Az általános megbízás célkitűzései
(1) Az uniós garancia az EBB-nek az alábbi általános célkitűzések bármelyikét támogató finanszírozási műveletére vonatkozóan nyújtható:
a)
a helyi magánszektor, különösen a kkv-k támogatása;
b)
a társadalmi és gazdasági infrastruktúra - többek között a közlekedési, az energia- és a környezeti infrastruktúra, valamint az információs és kommunikációs technológia - fejlesztése;
c)
a 2. cikk (4) bekezdésének megfelelően az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az ahhoz való alkalmazkodás.
(2) Az EBB alapfeladatainak keretében az e határozat alapján végzett finanszírozási műveleteknek hozzá kell járulniuk az EUSZ 21. cikkében meghatározott, az Unió külső fellépéseire vonatkozó alapelvekhez, valamint hozzá kell járulniuk az olyan nemzetközi környezetvédelmi egyezmények végrehajtásához, amelyekben az Unió részes fél.
(3) A partnerországok közötti regionális integráció, ideértve a csatlakozás előtt álló országok, a szomszédos országok és az Unió közötti gazdasági integrációt is, az EBB által az (1) bekezdésben említett általános célkitűzés által érintett területeken végrehajtott finanszírozási műveleteket alátámasztó célkitűzések közé tartozik.
(4) Az EBB mérlegeli az egészségügyi és oktatási infrastruktúrát támogató tevékenységének a fokozását, amennyiben ez egyértelműen hozzáadott értéket jelent.
4. cikk
Jogosult országok
(1) Az uniós garancia melletti, EBB általi finanszírozásra potenciálisan jogosult országok jegyzékét a II. melléklet tartalmazza. Az uniós garancia melletti, EBB általi finanszírozásra jogosult országok („jogosult országok”) jegyzékét a III. melléklet tartalmazza, és e jegyzék kizárólag a II. mellékletben szereplő országokat foglalhatja magában. A II. mellékletben nem szereplő régióknak és országoknak az uniós garancia melletti, EBB általi finanszírozásra való jogosultságáról eseti alapon, rendes jogalkotási eljárás keretében kell határozni.
(2) A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 5. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el a III. melléklet módosítására vonatkozóan. A Bizottság határozatai átfogó, a demokráciával, az emberi jogokkal és az alapvető szabadságokkal kapcsolatos vonatkozásokra egyaránt kiterjedő gazdasági és politikai értékelésen, valamint a vonatkozó európai parlamenti állásfoglalásokon, tanácsi határozatokon és következtetéseken alapulnak. A III. mellékletet módosító felhatalmazáson alapuló jogi aktus nem érinti az EBB azon finanszírozási műveleteinek az uniós garancia általi fedezetét, amelyeket az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálybalépése előtt írtak alá.
(3) Az uniós garancia kizárólag az EBB azon finanszírozási műveleteire terjed ki, amelyeket olyan jogosult régiókban és országokban hajtanak végre, amelyek az ilyen műveletek végrehajtására vonatkozó jogszabályi feltételeket meghatározó keretmegállapodást kötöttek az EBB-vel.
(4) Az uniós garancia nem nyújt fedezetet az EBB finanszírozási műveleteire abban az országban, ahol az ilyen műveletekről szóló megállapodást az adott országnak az Unióhoz történő csatlakozása után írták alá.
5. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1) A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására.
(2) A Bizottság 4. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2011. október 30-tól kezdődő hatállyal.
(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5) A 4. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.
6. cikk
Az EBB finanszírozási műveleteinek hozzájárulása az Unió politikáihoz
(1) A Bizottság az EBB együttműködésével regionális operatív technikai iránymutatást dolgoz ki az e határozat hatálya alá tartozó, EBB általi finanszírozásra vonatkozóan.
A regionális operatív technikai iránymutatás - amely azt hivatott biztosítani, hogy az EBB finanszírozási műveletei támogassák az uniós szakpolitikákat - összhangban lesz a IV. mellékletben meghatározott tágabb uniós regionális politikai kerettel is. Így különösen a regionális operatív technikai iránymutatás biztosítja, hogy az e határozat hatálya alá tartozó, EBB általi finanszírozás kiegészítse a különböző régiókra vonatkozó kapcsolódó uniós segítségnyújtási politikákat, programokat és eszközöket.
Az iránymutatás kidolgozása során a Bizottság és az EBB a szakpolitikai kérdésekről szükség szerint konzultál az EKSZ-szel, és figyelembe veszi az Európai Parlament vonatkozó állásfoglalásait, valamint a Tanács kapcsolódó határozatait és következtetéseit.
Az iránymutatást, illetve adott esetben annak naprakésszé tételét a Bizottság azok elkészültével továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
Az EBB a regionális operatív technikai iránymutatás által meghatározott kereteken belül meghatározza a megfelelő finanszírozási stratégiákat, és biztosítja azok végrehajtását.
(2) A 11. cikknek megfelelően nyomon kell követni, hogy az EBB finanszírozási műveletei összhangban vannak-e az Unió külső politikáinak célkitűzéseivel. A nyomon követés megkönnyítése érdekében az EBB teljesítménymutatókat dolgoz ki a finanszírozott projektek fejlesztési, környezeti és emberi jogi vonatkozásai tekintetében, figyelembe véve a támogatások hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozat szerinti mérvadó mutatókat. A projektek környezetvédelmi vonatkozásaira utaló mutatók közé kell tartozniuk a „tiszta technológia” kritériumainak, amelyek alapvetően az energiahatékonyságra és a kibocsátáscsökkentésre irányulnak.
(3) Az EBB finanszírozási műveletei nem tartozhatnak az uniós garancia hatálya alá abban az esetben, ha a Bizottság az EBB alapokmányának 19. cikkében meghatározott eljárás keretei között kedvezőtlen véleményt fogalmaz meg egy ilyen művelettel kapcsolatban.
(4) Az uniós és nemzetközi éghajlat-változási célkitűzésekkel összhangban az EBB a Bizottsággal együttműködve 2012. december 31-ig stratégiát nyújt be arról, hogy az EBB külső megbízásának keretében hogyan lehet fokozatosan és tartósan növelni a CO2-kibocsátás csökkentését előmozdító projektek százalékos arányát, illetve megszüntetni az olyan finanszírozási projekteket, amelyek akadályozzák az Unió éghajlattal kapcsolatos céljainak elérését.
(5) Az e határozattal bevezetett további előírásokra tekintettel az EBB irányító szervei biztosítják az EBB erőforrásainak - azon belül személyi állományának - a fokozatos kiigazítását az e határozatban megállapított követelmények megfelelő teljesítése érdekében. A hatékonyság és eredményesség további növelésére szolgáló lehetőségeket ki kell használni, és aktívan törekedni kell a szinergiák kialakítására.
7. cikk
A projektek fejlesztéssel kapcsolatos szempontjainak az EBB általi értékelése
(1) Az EBB a projektek fejlesztési szempontjait alapos átvilágításnak veti alá, és adott esetben az Unió szociális és környezetvédelmi elveivel összhangban megfelelő helyi nyilvános konzultációt ír elő.
Az EBB saját szabályai és eljárásai tartalmazzák a projektek környezeti és társadalmi hatásának és az emberi jogokkal összefüggő szempontoknak az értékeléséhez szükséges rendelkezéseket annak biztosítása érdekében, hogy e határozat keretében csak olyan projektek részesüljenek támogatásban, amelyek gazdasági, pénzügyi, környezeti és társadalmi szempontból fenntarthatók.
A Bizottság az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló éves jelentésében az uniós garanciával biztosított projektek tekintetében elvégzett átvilágítás alapján összevont értékelést ad az EBB tevékenységeinek fejlesztési dimenziójáról.
Az értékelésnek adott esetben tartalmaznia kell annak vizsgálatát, hogy az EBB általi finanszírozás kedvezményezettjeinek kapacitásait hogyan lehet a projektciklus során technikai segítségnyújtással megerősíteni.
(2) A fejlesztési szempontok előzetes értékelése mellett az EBB előírja a projektgazdák számára, hogy szorosan kövessék nyomon a projekt végrehajtását annak lezárásáig, többek között a projekt fejlesztési, környezeti és emberi jogi hatásai tekintetében. Az EBB értékeli a projektgazdák által szolgáltatott információkat. A EBB által végzett nyomon követésnek lehetőség szerint ki kell terjednie a kkv-kat támogató pénzügyi közvetítők teljesítményének nyomon követésére is. A nyomon követés eredményeit lehetőség szerint nyilvánosságra kell hozni.
(3) Az EBB a Bizottságnak éves jelentéseket nyújt be, amelyekben értékeli az adott évben finanszírozott műveletek becsült fejlesztési hatásait.
A jelentések az EBB 6. cikk (2) bekezdésében említett teljesítménymutatóin alapulnak. A Bizottság a 11. cikkben meghatározott éves jelentéstétel keretében az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti, valamint a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé teszi az EBB fejlesztési jelentéseit annak érdekében, hogy az érdekelt szereplők, közöttük a civil társadalom és a kedvezményezett országok is kifejthessék a kérdéskörre vonatkozó nézeteiket.
Az Európai Parlament az éves jelentéseket valamennyi érdekelt fél nézeteit figyelembe véve megvitatja.
(4) Az ezen cikkben megállapított követelmények az EBB-nek kizárólag azon finanszírozási műveleteire alkalmazandók, amelyek esetében az EBB általi finanszírozás iránti kérelmet 2011. október 30-át követően nyújtották be, és amelyeket 2012. január 1. után írtak alá.
8. cikk
Együttműködés a Bizottsággal és az EKSZ-szel
(1) Az EBB finanszírozási tevékenysége és az Unió költségvetési forrásai közötti szinergiák maximalizálása érdekében meg kell erősíteni az EBB külső fellépéseinek az Unió külső politikai célkitűzéseivel való összhangját, különösen a 6. cikkben említett regionális technikai operatív iránymutatás kidolgozásán, valamint az alábbiakra vonatkozó rendszeres és szisztematikus párbeszéden és korai információcserén keresztül:
a)
adott esetben a Bizottság és/vagy az EKSZ által készített stratégiai dokumentumok, mint például országos és regionális stratégiai dokumentumok, indikatív programok, cselekvési tervek és előcsatlakozási dokumentumok;
b)
az EBB stratégiai tervezési dokumentumai és projektcsatornái;
c)
egyéb szakpolitikai és műveleti szempontok.
(2) Az együttműködést régiónként differenciált módon kell megvalósítani, figyelembe véve az EBB szerepét és az Uniónak az egyes régiókban folytatott szakpolitikáit.
9. cikk
Más közfinanszírozási intézményekkel való együttműködés
(1) Az EBB a finanszírozási műveleteit adott esetben, illetve egyre nagyobb mértékben az EBB és más nemzetközi pénzügyi intézmények vagy európai kétoldalú pénzügyi intézmények közötti együttműködés keretében hajtja végre a szinergiák, az együttműködés és a hatékonyság maximalizálása, a kockázatok elővigyázatos és ésszerű megosztása, valamint a projekt és ágazat szerinti koherens feltételrendszer biztosítása érdekében, abból a célból, hogy minimálisra csökkenjen a költségek megkettőzésének és az indokolatlan átfedéseknek a lehetősége.
(2) Az (1) bekezdésben említett együttműködést a különösen egyetértési megállapodások vagy adott esetben más uniós regionális együttműködés keretében megvalósuló, a Bizottság, az EBB és a különböző régiókban működő főbb nemzetközi pénzügyi intézmények és európai kétoldalú pénzügyi intézmények közötti, az EKSZ hatáskörének figyelembevétele mellett folytatott koordináció segíti.
10. cikk
Az uniós garancia fedezete és feltételei
(1) Az EBB-nek valamely állammal megkötött vagy valamely állam által garantált finanszírozási művelete, valamint egyéb, az EBB-nek regionális vagy helyi hatósággal, kormányzati tulajdonú, és/vagy kormányzati ellenőrzés alatt álló közjogi vállalattal vagy intézménnyel megkötött finanszírozási művelete esetében, amennyiben az EBB ezen egyéb finanszírozási műveletei megfelelő, az érintett ország hitelkockázati helyzetét figyelembe vevő EBB hitelkockázati értékeléssel rendelkeznek, az uniós garancia fedezi az EBB-nek fizetendő, de hozzá be nem folyt összegeket („átfogó garancia”).
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában Ciszjordániát és a Gázai övezetet a Palesztin Hatóság, Koszovót (6) pedig az Egyesült Nemzetek Koszovói Missziója vagy a 6. cikkben említett regionális technikai operatív iránymutatásban kijelölt közigazgatási szerv képviseli.
(3) Az EBB-nek az (1) bekezdésben megjelölteken kívüli finanszírozási műveletei esetében az uniós garancia fedez valamennyi, az EBB-nek fizetendő, de hozzá be nem folyt összeget, amennyiben a fizetés elmaradásának oka a következők valamelyike („politikai kockázati garancia”):
a)
elmaradt devizaátutalás;
b)
kisajátítás;
c)
háború vagy zavargások;
d)
szerződésszegés esetén az igazságszolgáltatás megtagadása.
(4) Az EBB a Bizottsággal konzultálva világos és átlátható elosztási politikát alakít ki a mind az uniós garancia általi fedezetre, mind az EBB saját kockázatú hitelnyújtására alkalmas műveletek finanszírozási forrásaira vonatkozó döntéshez.
(5) Az uniós garancia lehívása esetén az EBB a 13. cikk (2) bekezdésében említett megállapodásnak megfelelően a vonatkozó jogokat az Unióra ruházza.
11. cikk
Éves jelentéstétel és számvitel
(1) A Bizottság évente jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EBB e határozat értelmében végrehajtott finanszírozási műveleteiről. A jelentés tartalmazza az EBB finanszírozási műveleteinek értékelését projekt-, ágazati, országos és regionális szinten, valamint a finanszírozási műveleteknek az Unió külső politikai és stratégiai célkitűzéseinek megvalósításához való hozzájárulásának az értékelését. A jelentés összevont áttekintést ad a folyamatban levő projektekről.
A jelentés mindenekelőtt értékeli, hogy az EBB finanszírozási műveletei megfelelnek-e ennek a határozatnak, figyelembe véve a 6. cikkben említett regionális technikai operatív iránymutatást, továbbá a következőkre vonatkozó szakaszokat tartalmazza: az Unió szakpolitikai célkitűzéseinek teljesítését elősegítő hozzáadott érték, a becslések szerinti összevont fejlesztési hatás értékelése, a finanszírozott projektek tervezése és nyomon követése során a környezeti és szociális fenntarthatóságnak az EBB általi figyelembevétele, valamint a Bizottsággal, más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és európai kétoldalú pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködés, beleértve a társfinanszírozást is.
A jelentés különösen tartalmazza az EBB általi finanszírozással és más adományozókkal együttesen felhasznált valamennyi uniós pénzügyi erőforrás részletes bontását, és ezáltal áttekintést nyújt az ezen határozat alapján végrehajtott finanszírozási műveletek pénzügyi kockázatairól. A jelentés továbbá külön részben részletesen értékeli, hogy az EBB milyen intézkedéseket tett az 1. cikk (2) bekezdésének való megfelelés érdekében.
(2) Az EBB továbbra is eljuttatja az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság számára valamennyi független értékelő jelentését, amelyekben értékeli az EBB külső megbízásának keretébe tartozó konkrét tevékenységek során elért gyakorlati eredményeket.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában az EBB éves jelentéseket nyújt be a Bizottságnak az e határozat keretében projekt-, ágazati, országos és regionális szinten végrehajtott finanszírozási műveleteiről, valamint az Unió külső politikai és stratégiai célkitűzéseinek a megvalósításáról, beleértve a Bizottsággal, más nemzetközi pénzügyi intézményekkel és európai kétoldalú pénzügyi intézményekkel való együttműködést is, továbbá benyújtja a 7. cikkben említett, fejlesztési hatásokat értékelő jelentését. Az EBB és más nemzetközi pénzügyi intézmények vagy európai kétoldalú pénzügyi intézmények közötti, az ezen határozat keretében végrehajtandó finanszírozási műveletekre vonatkozó egyetértési megállapodásokat nyilvánosságra kell hozni, illetve, amennyiben a nyilvánosságra hozatal nem lehetséges, azokról az e cikk (1) bekezdésében említett, a Bizottság által készített éves jelentés részeként értesíteni kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(4) Az EBB benyújtja a Bizottságnak az EBB minden egyes finanszírozási műveletére vonatkozó statisztikai, pénzügyi és számviteli adatokat, valamint minden olyan további adatot, amely a Bizottság jelentési kötelezettségeinek vagy a Számvevőszék kérelmeinek a teljesítéséhez szükséges, továbbá benyújtja az EBB finanszírozási műveleteinek kintlévő összegéről szóló könyvvizsgálói igazolást.
(5) Az átfogó garancia által fedezett kockázatokra vonatkozó, a Bizottság általi számvitel és jelentés céljából az EBB benyújtja a Bizottságnak kockázatértékelését és a besorolási információkat az EBB-nek az olyan hitelfelvevőkkel vagy garanciával fedezett adósokkal kapcsolatos finanszírozási műveleteire vonatkozóan, amelyek nem államok.
(6) Az EBB a (3), (4) és (5) bekezdésben említett információkat saját költségén bocsátja rendelkezésre.
(7) Az EBB a (3) és a (4) cikkben említett információkat általánosságban - a bizalmas információk kivételével - a nyilvánosság számára is hozzáférhetővé teszi.
(8) A jóváhagyási szakaszt követően az EBB honlapján nyilvánosságra hozott „projektösszefoglalóban” tájékoztatást kell adni arról, hogy az adott projektre vonatkozik-e uniós garancia.
(9) Az EBB éves jelentésében kitér az európai ombudsmannal létrehozott egyetértési megállapodás működésének utólagos értékelésére, amennyiben az egyetértési megállapodás az e határozat hatálya alá tartozó finanszírozási műveletekre vonatkozik.
(10) Adott esetben az (1) és (3) bekezdésben megállapított követelmények az EBB-nek kizárólag azon finanszírozási műveleteire alkalmazandók, amelyek esetében az EBB általi finanszírozás iránti kérelmet 2011. október 30-át követően nyújtották be, és amelyeket 2012. január 1. után írtak alá.
12. cikk
Nem együttműködő országok és területek
Az EBB finanszírozási műveletei során nem tűri el a jogellenes célból - például a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása és az adócsalás vagy adókijátszás céljából - végzett tevékenységeket. Az EBB különösen nem vesz részt a valamely jogosult országban végrehajtott, de a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD), a Pénzügyi Akció Munkacsoport vagy más mérvadó nemzetközi szervezetek által „nem együttműködőnek” minősített joghatóságon keresztül végzett finanszírozási műveletekben.
13. cikk
A Bizottság általi kifizetések behajtása
(1) Amennyiben a Bizottság az uniós garancia alapján kifizetést teljesít, az EBB a Bizottság nevében és képviseletében gondoskodik a kifizetett összegek behajtásáról.
(2) A Bizottság és az EBB legkésőbb a 14. cikkben említett garanciamegállapodás megkötésének időpontjáig a követelések behajtásával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó megállapodást köt.
(3) Az átláthatóság érdekében a Bizottság a 14. cikkben említett garanciamegállapodásból eredő minden behajtásra vonatkozóan konkrét tájékoztatást tesz közzé a honlapján, kivéve, ha az információk bizalmas kezelésére van szükség.
14. cikk
Garanciamegállapodás
A Bizottság és az EBB az uniós garanciával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat meghatározó garanciamegállapodást köt, és erről megfelelően tájékoztatja az Európai Parlamentet.
15. cikk
A Számvevőszék által végzett ellenőrzés
Az uniós garanciát, valamint az annak keretében teljesítendő, az Európai Unió általános költségvetését érintő kifizetéseket és behajtásokat a Számvevőszék ellenőrzi.
16. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság szükség szerint javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a következő pénzügyi kerethez kapcsolódó uniós garancia létrehozásáról.
17. cikk
Végleges jelentés
A Bizottság 2014. október 31-ig végleges jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e határozat alkalmazásáról.
18. cikk
Hatályon kívül helyezés
A 633/2009/EK határozat hatályát veszti.
19. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Kelt Strasbourgban, 2011. október 25-én.