РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 737/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 август 2012 година
относно опазването на някои видове запаси в Келтско море
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 850/98 на Съвета от 30 март 1998 г. относно опазването на рибните ресурси посредством технически мерки за защита на младите екземпляри морски организми (1), и по-специално член 45, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (2) общата политика в тази област трябва да предвижда последователни мерки за опазването, управлението и експлоатацията на живите водни ресурси, в това число специфични мерки за намаляване на последствията от риболовните дейности върху морските екосистеми и нецелевите видове.
(2)
В член 45, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 850/98 се предвижда, че когато опазването на запасите морски организми изисква незабавно действие, Комисията може, в допълнение или чрез дерогация от посочения регламент, да вземе всички необходими мерки.
(3)
От препоръката на Международния съвет за изследване на морето (наричан по-нататък „ICES“), получена през юни 2011 г., става ясно, че в Келтско море се наблюдават високи и непрекъснато увеличаващи се нива на изхвърляне на улов, по-специално на млади екземпляри от пикша и меджид. Изхвърлянето на риба, която все още не е преминала през цикъла на възпроизводство, води до намаляване на потенциалния бъдещ улов и по този начин застрашава устойчивостта на запасите.
(4)
Както при флотилиите, ловуващи норвежки омар, така и при флотилиите, използващи дънни тралове и грибове за смесен улов на пелагични видове, се наблюдават високи нива на изхвърляне на пикша и меджид поради недостатъчната селективност на използваните риболовни уреди. ICES също така посочва, че запасите от треска зависят в голяма степен от процеса на тяхното попълване и че следва да се насърчават техническите мерки, за да се намали изхвърлянето на улов. Очаква се тази година ситуацията във връзка с изхвърлянето на улов да се влоши с оглед на неотдавна констатираните високи нива на попълване на запасите както от пикша, така и от меджид в Келтско море. Поради това ICES препоръчва спешно въвеждане на технически мерки, за да се повиши селективността при улова и да се намали изхвърлянето на пикша, меджид и треска.
(5)
Поради това е необходимо да се въведе използването на платна от мрежа с квадратно око, за да се подобри селективността на използваните риболовни уреди, що се отнася до размера, и да се защитят младите екземпляри, попълващи рибните запаси, като същевременно се запазят в максимална степен равнищата на улов на целевите видове. Доказано е, че използването на платна от мрежа с квадратно око намалява значително смъртността при риболов, тъй като се създава възможност за изплъзване на рибата, и представлява ефикасна мярка, която може да бъде въведена незабавно.
(6)
През октомври 2011 г. Регионалният консултативен съвет за северозападните води (NWWRAC) отправи препоръка, според която съществуващите понастоящем технически мерки в Келтско море следва да се усъвършенстват с цел намаляване на изхвърлянето на улов, по-специално на пикша и меджид, като се изисква използване на подходящо разположени платна от мрежа с квадратно око с определен размер в зависимост от вида на риболовния уред и мощността на корабния двигател.
(7)
Поради това, за да се осигури опазването на запасите от пикша и меджид в Келтско море, се изискват незабавни действия.
(8)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Управителния комитет по рибарство и аквакултури,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложно поле
1. Настоящият регламент се прилага за риболовни кораби, използващи дънни тралове и грибове, в определените от Международния съвет за изследване на морето (ICES) участъци VIIf и VIIg, и в частта от участък VIIj, разположена северно от 50° с.ш. и източно от 11° з.д. (наричана по-нататък „Келтско море“), когато:
а)
дънните тралове и грибовете са с един размер на окото на мрежата, равен на или по-голям от 100 милиметра (наричани по-нататък „кораби TR1“);
б)
дънните тралове и грибовете са с един размер на окото на мрежата, равен на или по-голям от 70 милиметра, но по-малък от 100 милиметра (наричани по-нататък „кораби TR2“); или
в)
когато корабът, използващ дънни тралове или грибове, има мощност на двигателя, по-малка от 112 киловата (наричани по-нататък „кораби с ниска мощност“).
2. Параграф 1 не се прилага по отношение на риболовни кораби, използващи бим тралове.
Член 2
Технически мерки
1. Чрез дерогация от член 7, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 850/98 за посочените в член 1 кораби се прилагат следните технически мерки:
а)
корабите TR1 и корабите с ниска мощност използват платно от мрежа с квадратно око с размер на окото най-малко 100 милиметра;
б)
корабите TR2 използват платно с квадратно око с размер на окото най-малко 110 милиметра.
2. Чрез дерогация от член 7, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 850/98 посоченото в параграф 1 платно с квадратно око се поставя в горната яка на наконечника. Задният край на платното от мрежа с квадратно око, който е най-близо до въжето за затягане на наконечника, не трябва да бъде на повече от 9 метра от въжето за затягане на наконечника.
Член 3
Програма за присъствие на наблюдатели на борда
1. Без да се засяга Регламент (ЕО) № 665/2008 на Комисията (3), всяка държава членка, за чиито кораби се отнасят техническите мерки, посочени в член 2, въвежда незабавно програма за присъствие на наблюдатели на борда с цел отчитане ефикасността на мерките. По-специално чрез програмата за присъствие на наблюдатели се прави преценка на улова на пикша, меджид и треска и на изхвърлянето на улов с точност, не по-малка от 20 %.
2. Най-късно до 15 октомври на всяка година, през която се изпълнява програмата, държавите членки представят на Комисията доклад за селективността на риболовния уред, включително общото количество улов и изхвърлянията на улов от корабите, обхванати от програмата за присъствие на наблюдатели.
Член 4
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 2 се прилага от 26 септември 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 август 2012 година.
A BIZOTTSÁG 737/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. augusztus 14.)
egyes állományoknak a Kelta-tengeren történő védelméről
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 45. cikke (1) bekezdésére,
mivel:
(1)
A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelettel (2) összhangban a közös halászati politikának az élő vízi erőforrások védelmével, kezelésével és kiaknázásával összefüggésben koherens intézkedésekről kell gondoskodnia, ideértve a halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákra és nem célfajokra gyakorolt káros hatásának enyhítésére irányuló külön intézkedéseket is.
(2)
A 850/98/EK rendelet 45. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy ha a tengeri élőlények megóvása azonnali intézkedést tesz szükségessé, a Bizottság a hivatkozott rendeleten túlmenően vagy attól eltérve foganatosíthatja a szükséges intézkedéseket.
(3)
A Nemzetközi Tengerkutatási Tanácstól (a továbbiakban: ICES) 2011 júniusában kapott szakvélemény azt mutatja, hogy a Kelta-tengeren történő visszadobások aránya - különösen a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal növendékegyedei esetében - magas és egyre növekszik. Az olyan halak tengerbe való visszadobása, amelyek még nem érték el a szaporodóképes kort, csökkenti az elkövetkező évek potenciális hozamát, és ily módon veszélyezteti az állományok fenntarthatóságát.
(4)
Mind a norvég homárra halászó flották, mind a fenékvonóhálóval és kerítőhálóval több halfajra halászó flották az általuk használt halászeszközök alacsony fokú szelektivitása miatt nagy mennyiségű foltos tőkehalat és vékonybajszú tőkehalat dobnak vissza a tengerbe. Az ICES azt is megállapítja, hogy a közönséges tőkehal állománya nagymértékben függ az állománypótlódástól, valamint hogy a visszadobás gyakorlatának visszaszorítása érdekében technikai intézkedéseket kell hozni. Tekintettel arra, hogy mind a foltos tőkehal, mind a vékonybajszú tőkehal kelta-tengeri állománya nagymértékben pótlódott, e fajok esetében idén várhatóan növekedni fog a visszadobási arány. Következésképpen az ICES azt javasolja, hogy sürgősen technikai intézkedéseket kell hozni a szelektivitás fokozására, valamint a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal visszadobásának csökkentésére.
(5)
Éppen ezért a méret szerinti szelektivitás fokozása és az állományba bekerülő növendékhalak védelme érdekében szükséges bevezetni a négyzetes szemű hálómezők használatát, eközben pedig a célfajok fogásait indokolt a lehető legnagyobb mennyiség szerint meghatározni. Bebizonyosodott, hogy a négyzetes szemű hálómezők jelentősen csökkentik a halászati mortalitást oly módon, hogy lehetővé teszik a halegyedek hálóból való kiszökését, így azonnal bevezethető hatékony intézkedést képeznek.
(6)
Az északnyugati vizek regionális tanácsadó testülete (NWWRAC) 2011 októberében kibocsátott szakvéleményében úgy fogalmazott, hogy főként a foltos tőkehalat és a vékonybajszú tőkehalat érintő visszadobások csökkentése érdekében fokozni kell a Kelta-tengerre vonatkozó jelenlegi technikai intézkedések hatékonyságát annak előírásával, hogy - a halászeszköz típusától és a hajó motorteljesítményétől függően - egy meghatározott méretű, megfelelően elhelyezett négyzetes szemű hálómezőt legyen kötelező használni.
(7)
Ezért a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal állományainak védelme azonnali intézkedést tesz szükségessé.
(8)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Hatály
(1) Ez a rendelet azokra a fenékvonóhálós vagy kerítőhálós halászhajókra alkalmazandó, amelyek az ICES VIIf és VIIg körzetben, valamint a VIIj körzetnek az é. sz. 50°-tól északra és a ny. h. 11°-től keletre található részén (a továbbiakban: Kelta-tenger) folytatnak tevékenységet, ahol:
a)
a fenékvonóhálók és kerítőhálók szembősége egységesen 100 milliméter vagy annál nagyobb (a továbbiakban: TR1 hajók);
b)
a fenékvonóhálók és kerítőhálók szembősége egységesen legalább 70 milliméter, de 100 milliméternél kisebb (a továbbiakban: TR2 hajók); vagy
c)
a fenékvonóhálós vagy kerítőhálós hajók motorteljesítménye nem éri el a 112 kilowattot (a továbbiakban: kis teljesítményű hajók).
(2) Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a merevítőrudas zsákhálót használó halászhajókra.
2. cikk
Technikai intézkedések
(1) A 850/98/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve, az 1. cikkben említett hajókra a következő technikai intézkedések vonatkoznak:
a)
a TR1 hajók és a kis teljesítményű hajók négyzetes szemű, legalább 100 mm-es szembőségű hálómezőt használnak;
b)
a TR2 hajók négyzetes szemű, legalább 110 mm-es szembőségű hálómezőt használnak.
(2) A 850/98/EK rendelet 7. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve, az (1) bekezdésben említett négyzetes szemű hálómezőt a zsákvég felső hálómezőjében kell elhelyezni. A négyzetes szemű hálómező leghátsó, a zsákkötélhez legközelebb eső széle nem lehet 9 méternél nagyobb távolságra a zsákkötéltől.
3. cikk
Fedélzeti megfigyelőprogram
(1) A 665/2008/EK bizottsági rendelet (3) sérelme nélkül minden olyan tagállam, amelynek hajóira vonatkoznak a 2. cikkben említett technikai intézkedések, haladéktalanul fedélzeti megfigyelőprogramot hoz létre a szóban forgó intézkedések hatékonyságának értékelésére. A megfigyelőprogram keretében legalább 20 %-os pontossággal értékelni kell különösen a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a közönséges tőkehal fogásait és visszadobásait.
(2) A tagállamok legkésőbb a program végrehajtása szerinti év október 15. napjáig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a halászeszközök szelektivitási teljesítményéről, amely jelentésben a megfigyelőprogram hatálya alá tartozó hajók teljes fogásait és visszadobásait is megadják.
4. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
A 2. cikket 2012. szeptember 26-tól kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. augusztus 14-én.