РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 43/2012 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2012 година
за определяне на възможностите за риболов за 2012 г. на кораби на ЕС за определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които не са предмет на международни преговори или споразумения
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
В член 43, параграф 3 от Договора е предвидено, че Съветът, по предложение на Комисията, приема мерки за определянето и разпределянето на възможностите за риболов.
(2)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1) изисква да се установят мерки, уреждащи достъпа до водите и ресурсите и устойчивото осъществяване на риболовните дейности, като взема предвид наличните научни, технически и икономически становища, и по-специално докладите, съставени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), както и предвид всякакви становища, получени от регионалните консултативни съвети.
(3)
Задължение на Съвета е да приеме мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов по вид риболовна дейност или групи риболовни дейности, включително определени условия, имащи функционална връзка с тях, според случая. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите-членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава-членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболовна дейност, като се отчитат надлежно целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(4)
За да се осигурят еднакви условия за изпълнение относно предоставянето на отделна държава-членка на правото да се възползва от схемата за управление на разпределянето на риболовното си усилие в съответствие със схемата за киловатдни, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия.
(5)
За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия по отношение на предоставянето на допълнителни дни в морето за окончателно преустановяване на риболовните дейности и за засилено присъствие на наблюдатели с научна цел, както и по отношение на установяването на форматите на таблиците за въвеждане и предаване на информацията относно прехвърляне на дни в морето между риболовни кораби, плаващи под знамето на дадена държава-членка. Тези правомощия следва да се упражняват в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 2011 г. за установяване на общите правила и принципи относно реда и условията за контрол от страна на държавите-членки върху упражняването на изпълнителните правомощия от страна на Комисията (2).
(6)
Когато общият допустим улов (ОДУ), свързан с определен запас, е разпределен само на една държава-членка, е целесъобразно въпросната държава-членка да се оправомощи в съответствие с член 2, параграф 1 от Договора да определи равнището на този ОДУ. Следва да се предвидят разпоредби, за да се гарантира, че когато определя равнището на ОДУ, въпросната държава-членка действа по начин, който напълно съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството.
(7)
Определени видове ОДУ позволяват на държавите-членки да предоставят допълнително разпределени квоти за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се тества системата на квоти за улов за предотвратяване на изхвърлянето на улов и причинената от това загуба на рибни ресурси, които могат да се използват по друг начин. Неконтролираните изхвърляния на риба са заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо и съответно за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, системите на квоти за улов по своята същност представляват стимул за рибарите да оптимизират избирателния характер на операциите си по отношение на улова. За да се постигне рационално управление на изхвърлянията на улов, напълно документираният риболов трябва да обхваща всяка операция в морето, а не само разтоварения в пристанището улов. Условията, при които държавите-членки могат да предоставят такива допълнително разпределени квоти, следва следователно да включват задължение за използване на камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици. Това следва да позволи да се водят подробни записи за цялата задържана на борда и изхвърлена част от улова. Система, основана на хора, работещи като наблюдатели в реално време на борда, би била не толкова ефективна, по-скъпоструваща, и по-несигурна. Ето защо използването на CCTV този път е предпоставка за постигането на схеми за намаляване на изхвърлянията на улов, като схемата за напълно документиран риболов, при условие че се спазват изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (3).
(8)
ОДУ следва да се определя въз основа на наличните научни становища, като се отчитат биологичните и социално-икономическите аспекти и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и в контекста на становищата, изразени по време на консултациите със заинтересованите страни, и най-вече на заседанията с Консултативния комитет по рибарство и аквакултури и съответните регионални консултативни съвети.
(9)
За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запасите от мерлуза, от норвежки омар, от морски език в Бискайския залив и в Западния Ламанш, от херинга на запад от Шотландия и от атлантическа треска в Категат, на запад от Шотландия и в Ирландско море следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в: Регламент (ЕО) № 811/2004 на Съвета от 21 април 2004 г. относно въвеждането на мерки за възстановяване на популацията на северна мерлуза (4); Регламент (ЕО) № 2166/2005 на Съвета от 20 декември 2005 година за установяване на мерки за възстановяването на запасите от австралийска мерлуза и норвежки омар в Карибско море и Западния иберийски полуостров (5); Регламент (ЕО) № 388/2006 на Съвета от 23 февруари 2006 г. за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Бискайския залив (6); Регламент (ЕО) № 509/2007 на Съвета от 7 май 2007 година за съставяне на многогодишен план за устойчива експлоатация на запаса от морски език в Западния Ламанш (7); Регламент (ЕО) № 1300/2008 на Съвета от 18 декември 2008 година за създаване на многогодишен план за запаса от херинга, намиращ се на запад от Шотландия, и за риболовните дейности по експлоатация на този запас (8); и Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 година за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (9) (наричан по-нататък „план за запасите от треска“).
(10)
За запасите, за които няма достатъчно или надеждни данни, позволяващи да се направи оценка на размера, мерките за управление, както и равнищата на ОДУ следва да се определят в съответствие с подхода на предпазливост при управлението на риболовните дейности, както е определен в член 3, буква и) от Регламент (ЕО) № 2371/2002, като същевременно се вземат предвид специфичните за запасите фактори, по-специално наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображения, свързани със смесения характер на риболова.
(11)
Съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 година относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (10), запасите, които са предмет на различните посочени в него мерки, трябва да бъдат определени.
(12)
При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничена риболовна дейност може да доведе до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.
(13)
Норвежкият омар е улавян заедно с различни други видове при смесени дълбоководни риболовни дейности. В научните становища се препоръчва уловът на този вид да не се увеличава през 2012 г. в зоната на запад от Ирландия, известна като „Porcupine Bank“. За да се спомогне запасът да продължи да се възстановява, е целесъобразно в определена част от тази зона и през определени периоди възможностите за риболов да останат ограничени до ловенето на пелагични видове, с които не се улавя норвежки омар.
(14)
Тъй като няма научни доказателства, че зоните на ОДУ за сребриста сайда съответстват на различни биологични запаси, и тъй като разпространението на този вид е непрекъснато от северно от британските острови до южно от Иберийския полуостров, за да се гарантира пълноценно оползотворяване на възможностите за риболов е уместно да се позволи прилагането на гъвкави договорености между някои от зоните на ОДУ.
(15)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2012 г. в съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 2166/2005, член 5 от Регламент (ЕО) № 509/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 на Съвета от 27 юли 2009 година за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (11).
(16)
Използването на възможностите за риболов на кораби на ЕС, определени в настоящия регламент, е предмет на Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (12), и по-специално на членове 33 и 34 от него, отнасящи се до записването на улова и риболовното усилие, и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Ето защо е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите-членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(17)
С цел да се избегне прекъсването на риболовните дейности и да се осигури прехраната на рибарите от Съюза, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2012 г., с изключение на разпоредбите относно ограниченията на риболовното усилие, които следва да се прилагат, считано от 1 февруари 2012 г. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(18)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят възможностите за риболов на кораби на ЕС за определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които не са предмет на международни преговори и споразумения.
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
a)
ограниченията за улова за 2012 г.; както и
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2012 г. до 31 януари 2013 г.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за кораби на ЕС.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
a)
„кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под знамето на държава-членка и регистриран в Съюза;
б)
„води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки, с изключение на водите, граничещи с отвърдморските страни и територии, посочени в приложение II към Договора;
в)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улови и разтовари на брега от всеки рибен запас в рамките на една година;
г)
„квота“ означава дял от ОДУ, разпределен на Съюза или на държава-членка;
д)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
е)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (13);
ж)
„регистър на риболовния флот на ЕС“ означава регистърът, създаден от Комисията в съответствие с член 15, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
з)
„риболовен дневник“ означава дневникът, посочен в член 14 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
a)
зони на ICES (Международен съвет за изследване на морето) са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (14);
б)
„Скагерак (Skagerrak)“ означава географската зона, ограничена на запад от линия, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, и на юг от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат (Kattegat)“ означава географската зона, ограничена на север от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, и на юг - от линия, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg, и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„VII (Porcupine Bank - единица 16)“ означава географската зона, ограничена от локсодромите, последователно съединяващи следните точки:
-
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш., 11° 00′ з.д.,
-
51° 30′ с.ш., 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш., 13° 00′ з.д.,
-
51° 00′ с.ш., 15° 00′ з.д.,
-
53° 30′ с.ш., 15° 00′ з.д.;
д)
„Залив на Кадис“ означава географската зона на участък IXa на ICES, разположена на изток от 7° 23′ 48″ з.д.;
е)
зоните CECAF (Комитет по риболова в централната източна част на Атлантическия океан) са географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 (15).
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ
Член 5
ОДУ и разпределение
ОДУ за кораби на ЕС във води на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите-членки, както и условията, функционално свързани с тях според случая, са определени в приложение I.
Член 6
Специални разпоредби за някои видове ОДУ
1. ОДУ за някои рибни запаси, се определя от съответната държава-членка. Тези запаси са посочени в приложение I.
2. ОДУ, който се определя от държава-членка, отговаря на следните условия:
а)
съответства на принципите и правилата на общата политика в областта на рибарството, по-специално на принципа на устойчива експлоатация на запаса, както и
б)
води:
i)
ако са на разположение аналитични оценки, с възможно най-висока степен на вероятност, до експлоатация на запаса, която съответства на максималния устойчив улов, считано от 2015 г. нататък.
ii)
ако няма на разположение аналитични оценки или пък те са непълни, до експлоатация на запаса, която съответства на подхода на предпазливост при управлението на риболовните дейности.
3. До 15 март 2012 г., всяка заинтересована държава-членка предоставя на Комисията следната информация:
a)
приетия ОДУ;
б)
данните, събрани и оценени от съответната държава-членка, на които се основава приетият ОДУ; както и
в)
подробности до каква степен приетият ОДУ е в съответствие с параграф 2.
Член 7
Допълнително разпределени квоти за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
1. За определени запаси отделна държава-членка може да предостави допълнително разпределени квоти на корабите, плаващи под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов. Тези запаси са посочени в приложение I. Допълнително разпределените квоти не надвишават общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, разпределена на съответната държава-членка.
2. Допълнително разпределени квоти, посочени в параграф 1, може да бъдат предоставяни само в съответствие със следните условия:
а)
корабът използва камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици, които записват всички риболовни и преработващи дейности на борда на корабите;
б)
размерът на допълнително разпределената квота на отделен кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не надхвърля 75 % от предвидените изхвърляния на улов за вида кораби, към които принадлежи, и в никакъв случай да не представлява повече от 30 % увеличение на първоначално разпределената квота; както и
в)
целият улов на съответните запаси от този кораб, за които са предоставени допълнително разпределени квоти, се приспада от неговите общо разпределените квоти.
Независимо от точка б дадена държава-членка може по изключение да разреши кораб, плаващ под нейното знаме, допълнително разпределение, което отговаря на повече от 75 % от предвидените изхвърляния на улов за вида кораби, към които принадлежи съответният кораб, при условие че:
i)
предвидените изхвърляния на улов за вида кораби са по-малко от 10 %;
ii)
може да бъде доказано, че включването на този вид кораби е важно за оценяване на потенциала за контрол на системата от камери за видеонаблюдение (CCTV); както и
iii)
не се надхвърля общо ограничение от 75 % от предвидените изхвърляния на улов за всички кораби, които участват в опитите.
Доколкото записите, получени в съответствие с буква а), включват обработването на лични данни по смисъла на Директива 95/46/ЕО, посочената директива следва да се прилага при обработването на тези данни.
3. Когато държава-членка установи, че участващ в опити за напълно документиран риболов кораб не спазва определените в параграф 2 условия, тя незабавно отнема допълнително разпределената квота на този кораб и го изключва от участие в опитите за останалата част от 2012 г.
4. Преди да предоставят допълнително разпределени квоти, посочени в параграф 1, държавите-членки изпращат на Комисията следната информация:
a)
списъка на корабите, плаващи под нейното знаме, които участват в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на уредите, използвани от тези кораби;
г)
предвидените количества изхвърляния за всеки вид кораб, участващ в опитите; както и
д)
количеството на улова от запаса, за който се прилага съответният ОДУ, извършен през 2011 г. от корабите, участващи в опитите.
5. Комисията може да поиска оценката на предвидените изхвърляния на корабите, посочени в параграф 2, буква б), да се представи на научен консултативен орган за преглед. При липсата на потвърждаваща оценка съответната държава-членка писмено информира Комисията за предприетите мерки, за да осигури спазването от съответните кораби на условието за предвидените изхвърляния, установено в параграф 2, буква б).
Член 8
Условия за разтоварване на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на брега единствено ако:
а)
уловът е извършен от кораби, плаващи под знамето на държава-членка, която има квота, и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите-членки, и тази квота на ЕС не е изчерпана.
Член 9
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2012 г. до 31 януари 2013 г. мерките за риболовното усилие, определени във:
а)
приложение IIA, се прилагат за управлението на запасите от атлантическа треска в Категат, участъци VIIa и VIa на ICES и водите на ЕС от участък Vb на ICES;
б)
приложение IIБ, се прилагат за възстановяването на мерлузата и норвежкия омар в участъци VIIIc и IXa на ICES, с изключение на залива на Кадис;
в)
приложение IIВ, се прилагат за управлението на запасите от морски език в участък VIIe на ICES.
Член 10
Специални разпоредби относно разпределението на възможностите за риболов
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите-членки се извършва, без да се засягат:
a)
размените, направени съгласно член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
б)
преразпределението, направено съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или съгласно член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008 (16);
в)
разтоварването на брега на допълнителни количества, разрешено съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
г)
удържаните количества в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
приспаданията, направени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 11
Сезонна забрана за риболова
1. Забранява се риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank за периода 1 май-31 юли 2012 г.: атлантическа треска, мегрим (видове), морски дявол, пикша, меджид, мерлуза, норвежки омар, писия, сребриста сайда, сайда, скатоподобни, обикновен морски език и черноморска бодлива акула.
2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39,600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53,830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07,500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38,800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
3. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава транзитно преминаване през Porcupine Bank със задържане на посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 12
Забрани
1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да претоварват или да разтоварват следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на ЕС и извън тях;
б)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води, освен когато е предвидено друго в приложение IА, част Б;
в)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на ЕС;
г)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Rostroraja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
е)
риба китара - (видове) (Rhinobatidae) във води на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES.
2. Забранява се да се нараняват видовете по параграф 1, ако случайно бъдат уловени. Те незабавно се освобождават обратно в морето.
Член 13
Предаване на данни
Когато държавите-членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ДЯЛ III
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 14
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от Комитета по рибарство и аквакултури, създаден съгласно член 30 от Регламент (ЕО) № 2371/2002. Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
2. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
Член 15
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2012 г.
Член 9 обаче се прилага от 1 февруари 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2012 година.
A TANÁCS 43/2012/EU RENDELETE
(2012. január 17.)
a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A Szerződés 43. cikke (3) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogad el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.
(2)
A halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (1) úgy rendelkezik, hogy a vizekhez és az erőforrásokhoz való hozzáférést és a halászati tevékenységek fenntartható folytatását szabályozó intézkedések meghatározását a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények és különösen a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által készített jelentések figyelembevételével, valamint a regionális tanácsadó bizottságok javaslataira tekintettel kell végezni.
(3)
A Tanács feladata, hogy halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként elfogadja a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozó intézkedéseket, adott esetben ideértve a szóban forgó tevékenységekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételek meghatározását is. A halászati lehetőségeket úgy kell elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára viszonylag stabil halászati tevékenység legyen biztosítható valamennyi állomány, illetve halászat tekintetében. A halászati lehetőségek elosztása során a közös halászati politikának a 2371/2002/EK rendeletben meghatározott célkitűzéseit is kellőképpen figyelembe kell venni.
(4)
Az annak végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében, hogy egyes tagállamoknak engedélyezzék a halászati erőkifejtés mennyiségeinek kilowattnapok szerinti rendszer alapján történő szabályozását, a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni.
(5)
E rendeletnek a halászati tevékenység végleges beszüntetése esetén, illetve fokozott tudományos megfigyelési program ideje alatt a tagállamoknak többletnapok kiosztása, valamint az ugyanazon tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajók között napok átadására vonatkozó, adatok összegyűjtésére és megküldésére szolgáló táblázatok formátumának meghatározása tekintetében egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban kell gyakorolni.
(6)
Amennyiben egy adott állományra vonatkozó teljes kifogható mennyiséget (TAC) csak egyetlen tagállamnak osztanak ki, a Szerződés 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban indokolt felhatalmazni az érintett tagállamot az említett teljes kifogható mennyiség szintjének meghatározására. Rendelkezéseket kell hozni annak biztosítására, hogy a teljes kifogható mennyiség szintjének meghatározásakor az érintett tagállam teljes mértékben a közös halászati politika alapelveinek és szabályainak megfelelően járjon el.
(7)
Egyes teljes kifogható mennyiségek esetében lehetőség van arra, hogy a tagállamok a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára további kvótákat osszanak ki. E próbák a fogási kvótarendszer vizsgálatára irányulnak annak érdekében, hogy a visszadobás gyakorlata és a visszadobott - egyébként felhasználható - halak elpocsékolása elkerülhető legyen. A halak ellenőrizetlen visszadobása fenyegetést jelent a hal mint közjó hosszú távú fenntarthatósága és ezáltal a közös halászati politikai célkitűzései tekintetében is. Ezzel szemben a fogási kvótarendszerek eleve ösztönzőt teremtenek a halászok számára, hogy tevékenységük végzése során optimalizálják a fogási szelektivitást. A visszadobás ésszerű kezelése érdekében a teljes körűen dokumentált halászat keretében minden tengeri műveletről be kell számolni, nem csupán a kikötőben kirakodott rakományról. Ezért a tagállamok általi ilyen további kvótakiosztás feltételei között szerepelnie kell az arra vonatkozó kötelezettségnek, hogy a hajón érzékelőrendszerrel összekapcsolt, zárt láncú televíziós kamerák (CCTV) működjenek. Ez lehetővé teszi a fogás megtartott és visszadobott részeinek pontos nyilvántartását. A valós időben a fedélzeten tevékenykedő megfigyelő személyeken alapuló rendszer kevésbé eredményes, költségesebb és kevésbé megbízható. Ezért a CCTV használata jelenleg előfeltétel a visszadobások csökkentését célzó rendszerek - például a teljes körűen dokumentált halászat - megvalósításához, feltéve, hogy a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) követelményeit betartják.
(8)
A teljes kifogható mennyiségeket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell meghatározni, biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekelt felekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel a halászati és akvakultúra-ágazati tanácsadó bizottság és az érintett regionális tanácsadó bizottságok ülésein elhangzottakra.
(9)
A többéves terv hatálya alá tartozó állományok esetében a teljes kifogható mennyiségeket a vonatkozó tervben szereplő szabályokkal összhangban kell meghatározni. Következésképpen a Vizcayai-öbölben és a La Manche csatorna nyugati részén élő szürke tőkehal, norvég homár és közönséges nyelvhal, a Skóciától nyugatra fekvő területeken élő hering, valamint a Kattegatban, a Skóciától nyugatra fekvő területeken és az Ír-tengerben élő közönséges tőkehal állományai tekintetében a teljes kifogható mennyiségeket a következő jogi aktusokban megállapított szabályoknak megfelelően kell meghatározni: az északi szürketőkehal-állomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló, 2004. április 21-i 811/2004/EK tanácsi rendelet (4), a Kantábriai-tenger és az Ibériai-félsziget nyugati részének déli szürketőkehal- és norvéghomár-állományának helyreállítását célzó intézkedésekről szóló, 2005. december 20-i 2166/2005/EK tanácsi rendelet (5), a Biscay-öböl nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2006. február 23-i 388/2006/EK tanácsi rendelet (6), a La Manche csatorna nyugati része nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. május 7-i 509/2007/EK tanácsi rendelet (7), a Skóciától nyugatra fekvő területen élő heringállományra és az állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1300/2008/EK tanácsi rendelet (8), és a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendelet (9) (a továbbiakban: a tőkehal-gazdálkodási terv).
(10)
Azon állományok vonatkozásában, amelyekről nincs elegendő vagy megbízható adat az állomány méretére vonatkozó becslésekhez, a gazdálkodási intézkedéseknek és a teljes kifogható mennyiségek szintjeinek a 2371/2002/EK tanácsi rendelet 3. cikkének i) pontjában meghatározott, a halászati gazdálkodásban alkalmazott elővigyázatos megközelítést kell követniük, az állományspecifikus tényezők számításba vételével, ideértve különösen az állomány tendenciáiról és a vegyes halászattal kapcsolatos megfontolásokról rendelkezésre álló információkat.
(11)
A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet (10) 2. cikkével összhangban meg kell határozni a fenti cikkben említett intézkedések hatálya alá tartozó állományokat.
(12)
Bizonyos fajok, mint például egyes cápafajok esetében még a korlátozott halászati tevékenység is komoly kockázatot jelenthet védelmük szempontjából. Következésképpen az ilyen fajokra vonatkozó halászati lehetőségeket a halászatukra vonatkozó általános tilalom bevezetése révén teljes mértékben korlátozni kell.
(13)
A norvég homár fogása más fajokkal együtt, vegyes tengerfenéki halászat keretében történik. Az Írországtól nyugatra fekvő Porcupine-pad övezet vonatkozásában a tudományos szakvélemények azt ajánlják, hogy ott 2012-ben ne növekedjen e faj kifogott mennyisége. Az állomány helyreállásának folytatódását elősegítendő, ezen övezet bizonyos részén, bizonyos időszakokban indokolt a halászati lehetőségeket kizárólag azoknak a mélytengeri fajoknak a fogására korlátozni, amelyekkel együtt nem fognak norvég homárt.
(14)
Mivel tudományosan nem bizonyított, hogy a sávos tőkehalra vonatkozó TAC-területek egymástól elkülöníthető biológiai állományoknak felelnek meg, és mivel e faj eloszlása a Brit-szigetek északi részétől az Ibériai-félsziget déli részéig egyenletes, a halászati lehetőségek teljes körű kiaknázásának biztosítása érdekében egyes TAC-területek között célszerű rugalmas rendszert alkalmazni.
(15)
A 2166/2005/EK rendelet 8. cikkével, az 509/2007/EK rendelet 5. cikkével, valamint az 1342/2008/EK rendelet 11. és 12. cikkével összhangban meg kell határozni a 2012. évre vonatkozó halászati erőkifejtés felső határait, figyelembe véve az egyes hajócsoportoknak az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszerből történő kizárásáról szóló, 2009. július 27-i 754/2009/EK tanácsi rendeletet (11) is.
(16)
Az e rendeletben meghatározott, az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségek igénybevétele a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (12) és különösen annak 33. és 34. - a fogások és a halászati erőkifejtés nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok bejelentéséről szóló - cikkének hatálya alá tartozik. Ezért szükséges meghatározni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a Bizottságnak teljesítendő adatszolgáltatás során kell használniuk.
(17)
A halászati tevékenységek megszakításának elkerülése és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében ezt a rendeletet 2012. január 1-jétől kell alkalmazni, a halászati erőkifejtés korlátozásaira vonatkozó rendelkezések kivételével, amelyeket 2012. február 1-jétől kell alkalmazni. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie.
(18)
A halászati lehetőségeket az alkalmazandó uniós joggal teljesen összhangban kell felhasználni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK
1. cikk
Tárgy
(1) Ez a rendelet a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeket határozza meg.
(2) Az (1) bekezdésben említett halászati lehetőségek körébe a következők tartoznak:
a)
a 2012. évre szóló fogási korlátozások; és
b)
a 2012. február 1-jétől2013. január 31-ig tartó időszakra vonatkozó erőkifejtési korlátozások.
2. cikk
Hatály
Ez a rendelet az uniós halászhajókra alkalmazandó.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „uniós hajó”: valamely tagállam lobogója alatt közlekedő és az Európai Unióban lajstromozott halászhajó;
b) „uniós vizek”: a tagállamok felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizek a Szerződés II. mellékletében felsorolt tengerentúli országokkal és területekkel szomszédos vizek kivételével;
c) „teljes kifogható mennyiség” (TAC): az egyes halállományokból évente kifogható és kirakodható mennyiség;
d) „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az Európai Unió vagy valamely tagállam részére kiosztott hányada;
e) „nemzetközi vizek”: az egyes államok felségterületén vagy joghatóságán kívüli vizek;
f) „szembőség”: a halászhálók 517/2008/EK rendelettel (13) összhangban megállapított szembősége;
g) „uniós halászhajóflotta-nyilvántartás”: a 2371/2002/EK rendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság által létrehozott nyilvántartás;
h) „halászati napló”: az 1224/2009/EK rendelet 14. cikkében említett napló.
4. cikk
Halászati övezetek
E rendelet alkalmazásában a következő övezeti meghatározásokat kell alkalmazni:
a) „ICES-övezetek” (ICES - Nemzetközi Tengerkutatási Tanács): a 218/2009/EK rendelet (14) III. mellékletében meghatározott földrajzi területek;
b) „Skagerrak”: a nyugaton a Hanstholm világítótoronytól a Lindesnes világítótoronyig, délen a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig húzódó vonallal határolt földrajzi terület;
c) „Kattegat”: északon a Skagen világítótoronytól a Tistlarna világítótoronyig, és innen a svéd part legközelebbi pontjáig, és délen Hasenøretől Gnibens Spidsig, Korshagétől Spodsbjergig és Gilbjerg Hovedtől Kullenig húzódó vonallal határolt földrajzi terület;
d) „VII övezet (Porcupine-pad - 16. egység)”: a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi terület:
é. sz. 53° 30′, ny. h. 15° 00′,
é. sz. 53° 30′, ny. h. 11° 00′,
é. sz. 51° 30′, ny. h. 11° 00′,
é. sz. 51° 30′, ny. h. 13° 00′,
é. sz. 51° 00′, ny. h. 13° 00′,
é. sz. 51° 00′, ny. h. 15° 00′,
é. sz. 53° 30′, ny. h. 15° 00′;
e) „Cádizi-öböl”: az ICES IXa körzetnek a nyugati hosszúság 7° 23′ 48″-től keletre eső része;
f) „CECAF-övezetek” (CECAF - Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság): az 216/2009/EK rendelet (15) II. mellékletében meghatározott földrajzi területek.
II. CÍM
HALÁSZATI LEHETŐSÉGEK
5. cikk
Teljes kifogható mennyiségek és elosztásuk
Az uniós vizeken vagy az egyes nem uniós vizeken tartózkodó uniós hajókra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását és - adott esetben - a teljes kifogható mennyiségekhez funkcionálisan kapcsolódó feltételeket az I. melléklet határozza meg.
6. cikk
Bizonyos teljes kifogható mennyiségekre vonatkozó különös rendelkezések
(1) Egyes halállományok vonatkozásában a teljes kifogható mennyiségeket az érintett tagállamok határozzák meg. Ezeket az állományokat az I. melléklet határozza meg.
(2) A tagállamok által meghatározandó teljes kifogható mennyiségeknek:
a)
összhangban kell lenniük a közös halászati politikára vonatkozó elvekkel és szabályokkal, különösen az állományok fenntartható kiaknázásának elvével, valamint
b)
i.
amennyiben az analitikai értékelések rendelkezésre állnak, 2015-től a lehető legnagyobb valószínűséggel az állománynak a legnagyobb fenntartható hozam szerinti kiaknázását kell eredményezniük;
ii.
amennyiben az analitikai értékelések nem vagy csak hiányos formában állnak rendelkezésre, az állománynak a halászati gazdálkodásban alkalmazott elővigyázatos megközelítéssel összhangban álló kiaknázását kell eredményezniük.
(3) Minden érintett tagállam 2012. március 15-ig benyújtja a Bizottságnak a következő információkat:
a)
az elfogadott teljes kifogható mennyiségek;
b)
az adott tagállam által összegyűjtött és értékelt adatok, amelyeken az elfogadott teljes kifogható mennyiség alapul; valamint
c)
annak részletes bemutatása, hogy az elfogadott teljes kifogható mennyiségek miként felelnek meg a (2) bekezdésnek.
7. cikk
Kiegészítő kvóták a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára
(1) Egyes állományok tekintetében a tagállamok a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő, saját lobogójuk szerinti hajók számára kiegészítő kvótákat oszthatnak ki. Ezeket az állományokat az I. melléklet határozza meg. A további kvótakiosztás nem lépheti túl az I. mellékletben az adott tagállamnak kiosztott kvóta százalékában meghatározott általános küszöbértéket.
(2) Az (1) bekezdésben említett kiegészítő kvóta kiosztása csak a következő feltételek mellett történhet:
a)
a hajókon érzékelőrendszerrel összekapcsolt, zárt láncú televíziós kamerák (CCTV) működnek, amelyek minden halászati műveletet és a hajó fedélzetén végzett minden feldolgozási tevékenységet rögzítenek;
b)
a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő egyes hajók számára kiosztott további kvóta mennyisége nem haladhatja meg az adott hajótípus esetében a visszadobások valószínűsíthető mértékének 75 %-át, és hajónak kiosztott kvóta semmi esetre sem növelhető több mint 30 %-kal; valamint
c)
az adott hajónak kiosztott kiegészítő kvóta terhére történő minden fogást le kell vonni a hajónak kiosztott teljes kvótából.
A b) ponttól eltérve egy tagállam kivételes esetben az adott hajótípus esetében valószínűsíthető visszadobási arány 75 %-át meghaladó további kvótamennyiséget is kioszthat egy, a saját lobogója szerinti hajónak, feltéve, hogy:
i.
az adott hajótípus esetében a visszadobások valószínűsíthetően nem érik el a 10 %-ot;
ii.
az adott hajótípus felvétele igazolhatóan fontos a CCTV-rendszer ellenőrzési célú felhasználásában rejlő potenciál értékelése szempontjából; valamint
iii.
a próbákban részt vevő hajók esetében a visszadobások valószínűsíthetően együttesen nem haladják meg a 75 %-os összhatárértéket.
Amennyiben az a) pont szerinti felvételek a 95/46/EK irányelv szerinti személyes adatok feldolgozására terjednek ki, az említett irányelv alkalmazandó az ilyen adatok feldolgozására.
(3) Amennyiben egy tagállam azt észleli, hogy a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő valamely hajó nem teljesíti az e cikk (2) bekezdésében előírt feltételeket, a tagállam azonnal visszavonja az érintett hajó számára odaítélt kiegészítő kvótát, és a 2012-es év hátralévő részére kizárja a hajót a szóban forgó próbákban való részvételből.
(4) A tagállamok az (1) bekezdésben említett kiegészítő kvóták kiosztása előtt benyújtják a Bizottságnak a következő információkat:
a)
a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő, saját lobogójuk szerinti hajók listája;
b)
az e hajók fedélzetén felszerelt elektronikus távellenőrzési berendezés jellemzői;
c)
az e hajók által használt halászeszközök kapacitása, típusa és jellemzői;
d)
a visszadobások valószínűsíthető mértéke a próbákban részt vevő hajótípusok esetében; valamint
e)
a vonatkozó teljes kifogható mennyiség alapján a próbákban részt vevő hajók által az állományból 2011-ben kifogott mennyiség.
(5) A Bizottság kérheti, hogy a (2) bekezdés b) pontjában említett hajók visszadobásainak valószínűsíthető mértékére vonatkozó becslést értékelésre benyújtsák a tudományos tanácsadó bizottságnak. Megerősítő értékelés hiányában az érintett tagállam írásban tájékoztatja a Bizottságot azon intézkedésekről, amelyeket annak érdekében hozott, hogy az érintett hajók megfeleljenek a visszadobások valószínűsíthető mértékével kapcsolatos, a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételnek.
8. cikk
A fogások és járulékos fogások kirakodásának feltételei
A teljes kifogható mennyiségek hatálya alá tartozó állományokból származó halak csak akkor tárolhatók a fedélzeten, illetve csak akkor rakodhatók ki, ha:
a)
a fogásokat kvótával rendelkező tagállam saját lobogója szerinti hajók ejtették, és ez a kvóta még nincs kimerítve; vagy
b)
a fogások olyan uniós kvótából való részesedésnek felelnek meg, amelyet nem osztottak el kvótaként a tagállamok között, és a szóban forgó uniós kvóta még nincs kimerítve.
9. cikk
A halászati erőkifejtés korlátozásai
A halászati erőkifejtési korlátozásokat 2012. február 1-jétől2013. január 31-ig a következők szerint kell alkalmazni:
a)
a IIA. melléklet a Kattegatban, az ICES VIIa és VIa körzetben, valamint az ICES Vb körzet uniós vizeiben előforduló közönséges tőkehal állományaival folytatott gazdálkodásra vonatkozik;
b)
a IIB. melléklet az ICES VIIIc és IXa körzetben - a Cádizi-öböl kivételével - előforduló szürke tőkehal és a norvég homár állományainak helyreállítására vonatkozik;
c)
a IIC. melléklet az ICES VIIe körzetben előforduló nyelvhalállományokkal folytatott gazdálkodásra vonatkozik.
10. cikk
A halászati lehetőségek kiosztására vonatkozó különös rendelkezések
(1) A halászati lehetőségeknek az e rendeletben előírt, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:
a)
a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék;
b)
az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján vagy az 1006/2008/EK rendelet (16) 10. cikkének (4) bekezdése alapján végrehajtott újraelosztások;
c)
a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások;
d)
a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek;
e)
az 1224/2009/EK rendelet 37., 105., 106. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.
(2) Az e rendelet I. mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3. cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó.
11. cikk
Halászati tilalmi időszak
(1) A Porcupine-pad térségében a 2012. május 1-jétőljúlius 31-ig tartó időszakban tilos az alábbi fajok halászata vagy fedélzeten való tárolása: közönséges tőkehal, rombuszhalak, ördöghalfélék, foltos tőkehal, vékonybajszú tőkehal, szürke tőkehal, norvég homár, sima lepényhal, sávos tőkehal, fekete tőkehal, valódirája-félék, közönséges nyelvhal és tüskéscápa.
(2) E cikk alkalmazásában a Porcupine-pad a következő koordinátákat sorrendben loxodromákkal összekötő vonallal határolt földrajzi terület:
Pont
Földrajzi szélesség
Földrajzi hosszúság
1
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 19′
2
é. sz. 52° 40′
ny. h. 12° 30′
3
é. sz. 52° 47′
ny. h. 12° 39,600′
4
é. sz. 52° 47′
ny. h. 12° 56′
5
é. sz. 52° 13,5′
ny. h. 13° 53,830′
6
é. sz. 51° 22′
ny. h. 14° 24′
7
é. sz. 51° 22′
ny. h. 14° 03′
8
é. sz. 52° 10′
ny. h. 13° 25′
9
é. sz. 52° 32′
ny. h. 13° 07,500′
10
é. sz. 52° 43′
ny. h. 12° 55′
11
é. sz. 52° 43′
ny. h. 12° 43′
12
é. sz. 52° 38,800′
ny. h. 12° 37′
13
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 23′
14
é. sz. 52° 27′
ny. h. 12° 19′
(3) E cikk (1) bekezdésétől eltérve, a Porcupine-padon keresztül történő, az (1) bekezdésben említett fajok szállítását célzó áthaladást az 1224/2009/EK rendelet 50. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésével összhangban lehetővé kell tenni.
12. cikk
Tilalmak
(1) Az uniós hajók számára tilos a következő fajok halászata, fedélzeten való tárolása, átrakása vagy kirakodása:
a)
óriáscápa (Cetorhinus maximus) és fehér cápa (Carcharodon carcharias) az uniós és a nem uniós vizeken;
b)
heringcápa (Lamna nasus) valamennyi vízen, azon vizek kivételével, amelyek tekintetében e rendelet I. mellékletének B. része ettől eltérő módon rendelkezik;
c)
angyalrája (Squatina squatina) az uniós vizeken;
d)
sima rája (Dipturus batis) az ICES IIa körzet, valamint az ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein;
e)
cifra rája (Raja undulata) és fehér rája (Rostroraja alba) az ICES VI, VII, VIII, IX és X alterület uniós vizein;
f)
hegedűrája-félék (Rhinobatidae) az ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X és XII alterület uniós vizein.
(2) Az (1) bekezdésben említett fajok egyedeinek épségét véletlen kifogásuk esetén meg kell őrizni. Ezeket a halakat azonnal vissza kell engedni.
13. cikk
Adattovábbítás
Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottsághoz benyújtják a fogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet I. mellékletében meghatározott állománykódokat használják.
III. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
14. cikk
Bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot munkájában a 2371/2002/EK rendelet alapján létrehozott Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
15. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
A 9. cikket azonban 2012. február 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. január 17-én.