РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 20 април 2011 година
относно предполагаема помощ в полза на предприятието TRÈVES C 4/10 (ex NN 64/09), приведена в действие от Френската република
(нотифицирано под номер C(2011) 2585)
(само текстът на френски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2011/676/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид представените мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
От различни статии, публикувани в пресата през пролетта на 2009 г., Комисията научи, че предприятието Trèves е получило финансиране на обща стойност 55 млн. EUR от Фонда за модернизация на производителите на автомобилно оборудване (наричан по-долу „ФМПАО“). С писма от 5 май 2009 г., 11 юни 2009 г., 10 юли 2009 г. и 4 ноември 2009 г. Комисията се обърна към френските власти с искане за информация в тази връзка. Въпросните власти отговориха на това искане с писма (или съобщения по електронна поща) от 5 юни 2009 г., 23 юни 2009 г., 18 август 2009 г., 18 ноември 2009 г. и 23 декември 2009 г.
(2)
Освен това по искане на френските власти на 8 януари 2010 г. се проведе среща в помещенията на Комисията. След тази среща френските власти предоставиха допълнителна информация със съобщение по електронната поща от 15 януари 2010 г.
(3)
С писмо от 29 януари 2010 г. Комисията уведоми Франция за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (наричан по-долу „ДФЕС“), по отношение на инвестицията на ФМПАО, както и по отношение на плана за разсрочване на данъчните и социални задължения (наричан още „план за изчистване на дълга“), предоставен на Trèves от френската администрация. На 25 март 2010 г. Франция представи мнението си във връзка с откриването на официалната процедура за разследване.
(4)
Решението на Комисията за откриване на процедурата беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно разглежданите мерки.
(5)
Комисията получи мнения по въпроса от страна на следните заинтересовани страни: Република Италия, предприятието Trèves, групата PSA Peugeot Citroën, групата Renault, конкурент на Trèves, пожелал да остане анонимен, и ФМПАО (3). Комисията изпрати тези мнения на Франция, като ѝ даде възможност да ги коментира, и получи нейните коментари с писмо от 5 октомври 2010 г. Също така на 18 ноември 2010 г. се проведе среща с френските власти. И накрая, Комисията получи допълнителна информация със съобщения по електронната поща от 21 декември 2010 г. и 22 февруари 2011 г.
II. ОПИСАНИЕ НА РАЗГЛЕЖДАНИТЕ МЕРКИ
(6)
Преди да се пристъпи към описание на разглежданите мерки, следва да бъдат представени Стратегическият инвестиционен фонд (наричан по-долу „СИФ“), ФМПАО, CDC Entreprises - дружество за управление на ФМПАО (точка II.1), както и предприятието Trèves и предприетите спрямо него мерки (точка II.2 по-долу). Накрая ще бъдат изложени причините, довели до откриване на официална процедура за разследване относно финансирането от ФМПАО и относно плана за разсрочване на данъчните и социалните задължения (точка II.3 по-долу).
II.1. СИФ, ФМПАО, CDC Entreprises
(7)
Във връзка със започналата през 2008 г. криза Франция създаде Стратегически инвестиционен фонд (наричан по-долу „СИФ“) за подпомагане на своята икономика. Скоро след това СИФ, в партньорство с групата PSA Peugeot Citroën (наричана по-долу „PSA“) и групата Renault (наричана по-долу „Renault“), създаде ФМПАО. Докато СИФ има за цел да подпомага предприятия от всички засегнати сектори на икономиката, предназначението на ФМПАО е да подпомага само предприятията, които произвеждат оборудване за автомобилния сектор.
(8)
Стратегическият инвестиционен фонд е създаден от френското правителство през декември 2008 г. с отпуснати средства в размер на 20 млрд. EUR в отговор на нуждите от собствени средства на предприятия, считани за източници на растеж и конкурентоспособност на френската икономика. Според ръководителите на СИФ Фондът инвестира само в предприятия с добри перспективи за растеж и конкурентоспособност на френската икономика.
(9)
Френското правителство притежава 49 % от капитала на СИФ, а 51 % са притежание на банката Caisse des Dépôts et Consignation (Каса за депозити и консигнации, наричана по-долу „CDC“). CDC „и нейните филиали представляват публична група, служеща на общия интерес и на икономическото развитие“ на Франция (4), а ръководителите ѝ се назначават с декрет.
(10)
Управителният съвет на СИФ се председателства от генералния директор на CDC, като освен него в състава на съвета влизат още шестима управители, един от които представлява CDC, двама представляват държавата (генералният директор за държавното участие и генералният директор за предприятията), а останалите трима представляват интересите на предприятията (ръководителите на предприятията SCOR, Essilor и Artémis).
(11)
ФМПАО е взаимен фонд за рискови инвестиции, чиято задача е да насърчава появата на конкурентоспособни производители на автомобилно оборудване, които могат да предложат на своите клиенти капацитет за научноизследователска и развойна дейност, както и засилено международно присъствие. Фондът инвестира суми до 60 млн. EUR с печалба изключително за своите акционери, самостоятелно или едновременно с други частни инвеститори или други фондове.
(12)
Създаването на ФМПАО (на 25 март 2009 г.) е част от план за подпомагане на автомобилостроенето, оповестен от президента на Франция на 4 декември 2008 г. Фондът е дотиран с 600 млн. EUR от СИФ (200 млн. EUR), PSA (200 млн. EUR) и Renault (200 млн. EUR).
(13)
Управлението на ФМПАО се осъществява от CDC Entreprises, филиал на CDC. По този начин инвестиционните решения се вземат от CDC Entreprises.
(14)
ФМПАО има комитет по избор на проекти и комитет по инвестициите, чиято задача е подготовка на досиетата преди осъществяване на инвестиции от страна на управляващото дружество CDC Entreprises. Трите инвеститора, PSA, Renault и СИФ, са представени на равни начала в тези комитети.
(15)
Съгласно устройствения правилник на ФМПАО управляващото дружество задължително се допитва до комитета по избор на проекти относно стратегическия характер на инвестиционните проекти. Тези консултативни становища не са обвързващи за управляващото дружество. Приемането им става с мнозинство от две трети.
(16)
Допитването до комитета по инвестициите е задължително преди всяко финансиране или отказ от финансиране или в случай на нарушаване на критериите и правилата на инвестиционната политика. Когато комитетът се произнася във връзка с проект за инвестиция или отказ от инвестиция, становищата му се приемат също с мнозинство от две трети и не са обвързващи за управляващото дружество. Независимо от това, при отрицателен вот на един от трите инвеститори становището се счита за отрицателно. В този случай проектът за инвестиция или отказът от инвестиция се изпраща на комитета по избор на проекти.
(17)
Дружеството CDC Entreprises е ключов участник в инвестирането на рисков капитал във Франция. То е длъжно да спазва всички правила на френския орган за ценни книжа и пазари в областта на управлението от името на трети страни, по-специално правилата за независимост при избора на инвестиции и за предотвратяване на конфликт на интереси. CDC Entreprises също така управлява инвестициите на СИФ в малки и средни предприятия, които не са котирани на борсата, както и инвестиции от името на CDC и на други инвеститори.
(18)
CDC Entreprises е филиал, притежаван изцяло от CDC. Президентът и генералният директор на CDC Entreprises се назначават от неговия управителен съвет, чиито членове пък се назначават от CDC.
(19)
CDC е сключило със СИФ договор за помощ и консултации, съгласно който отделен екип на СИФ предоставя помощ на CDC Entreprises при предварителния избор на инвестиционни проекти (проучване на техническата осъществимост и оценка на риска, проучване и помощ за привеждане в действие на самите инвестиции) и проследяване на реализираните инвестиции.
(20)
Предвид организацията и начина на функциониране на комитетите на ФМПАО, единствено CDC Entreprises разполага с правомощия да обвързва ФМПАО. Решенията на комитетите не са обвързващи за управляващото дружество (с изключение на случаите на нарушаване на критериите и правилата на инвестиционната политика и предотвратяване на конфликт на интереси, хипотези, които са без значение за разглеждания случай). Френските власти уточниха, че към днешна дата не е имало случай, в който CDC Entreprises да се произнесе срещу становища на комитетите.
(21)
Съществуващите връзки между френската държава, CDC, CDC Entreprises, СИФ, ФМПАО, PSA и Renault са представени на фигура № 1 по-долу.
Фигура 1
Връзки между френската държава, CDC, CDC Entreprises, СИФ, ФМПАО, PSA и Renault
II.2 Предприятието Trèves и мерките, предприети спрямо него
(22)
Предприятието Trèves е специализирано в производството на съставни компоненти за оборудване на автомобилни купета. Преди прилагането на настоящия план за преструктуриране (планът засяга 1 300 души) в Trèves са работили около 6 500 души. Дейността на предприятието е организирана в производството на три категории продукти: акустични (5), седалки и композанти, и текстилни. Предприятието включва 9 завода (понастоящем 2 от тях са затворени), разположени на територията на 14 държави (сред които Испания, Обединеното кралство, Португалия, Словения и Чешката република). Предприятието реализира 40 % от оборота си във Франция. Основни негови клиенти са Renault, Peugeot SA, Volkswagen, Nissan и Toyota.
(23)
Малко преди началото на кризата от 2008 г. Trèves започна да усвоява ползите от първи план за преструктуриране, приложен през 2005 г., чиято цел е намаляване на персонала и оптимизиране на производствения капацитет. След настъпването на кризата Trèves реши да промени и задълбочи плана за преструктуриране и да търси възможност за обсъждане на въпроса със заемодателите си в рамките на помирителна процедура (6).
(24)
Така на 25 май 2009 г. е подписан помирителен протокол между акционера на Trèves (холдинга „Severt“, единствен акционер), дружествата от групата Trèves, заемодателите (т.е. банките) и ФМПАО. С протокола се документира решението за прилагане на план за преструктуриране (описан в раздел V.1.1).
(25)
Финансирането на плана за преструктуриране е оценено на [110-140] (7) млн. EUR. За целта отделните страни са поели ангажименти, описани в протокола от 25 май 2009 г.
(26)
Производителите Peugeot и Renault са се ангажирали да участват във финансирането с 33,3 млн. EUR […].
(27)
Групата Trèves се е ангажирала да положи всички усилия, за да генерира за цялата 2009 г. сума, равняваща се на [5-20] от необходимите ликвидни средства, т.е. [5-30] млн. EUR.
(28)
Банките са отпуснали нов кредит в размер на [10-30] млн. EUR. Освен това те са дали съгласието си за консолидационен заем в размер на [30-60] млн. EUR, предназначен за погасяване на съществуващите краткосрочни ([0-20] милиона) и средносрочни ([30-40] милиона) заеми. Новият кредит и консолидационният заем трябва да бъдат изцяло погасени до […] 2014 г.
(29)
ФМПАО е участвал с помощ за предприятието в размер на 55 млн. EUR. От тази сума [40-50] млн. EUR са вложени под формата на дългови ценни книжа, даващи достъп до капитала (т. нар.„ORAPA“ или облигации, платими в акции с регулиран еквивалент), ценни книжа с фиксирана доходност в размер на [ 8] %. Още [5-15] млн. EUR са вложени чрез увеличаване на капитала (записване на нови обикновени акции), като по този начин участието на ФМПАО в капитала на Trèves става [ 50].
(30)
Публичните кредитори са предоставили план за изчистване на данъчни и социални задължения в размер на 18,4 млн. EUR […]. Планът се е изразявал в разсрочване на плащането на данъчните и социалните задължения от страна на Trèves, заедно с глобите и лихвите за забава.
II.3 Основания за откриване на процедурата
(31)
Финансирането на плана за преструктуриране на Trèves се е основавало на вливането на свежи капитали в размер на общо [100-120] млн. (тази сума не включва консолидационния заем). От тази сума 55 милиона са вложени от ФМПАО. Към тях се прибавя планът за изчистване на данъчни и социални задължения в размер на 18,4 млн. В решението си за откриване на официалната процедура за разследване Комисията изрази съмненията си относно определянето на последните две мерки като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(32)
Що се отнася до инвестицията на ФМПАО, Комисията отбеляза, че няколко елемента изглежда сочат, че инвестицията произтича от държавата. На пръв поглед тази инвестиция е осъществена с ресурси на държавата и може да бъде вменена на държавата (8). Съмненията на Комисията се основаваха по-специално на наблюдение на описания по-горе начин на функциониране на СИФ, ФМПАО и CDC Entreprises.
(33)
По-нататък Комисията изрази съмненията си относно спазването на критерия за частен инвеститор в условията на пазарна икономика по отношение на въпросната инвестиция. По-специално Комисията не можа да установи със сигурност, предвид положението както в автомобилния сектор, така и на предприятието, изпитващо определени финансови затруднения (9), първо, дали хипотезите на плана за преструктуриране са надеждни, реалистични и предпазливи, второ, дали оценката на Trèves преди инвестицията е била предпазлива, и трето, дали перспективата за вътрешна норма на възвръщаемост (наричана по-долу „ВНВ“) от [ 12 %] (10) може да се приеме за достатъчна предвид поетия от ФМПАО риск.
(34)
Що се отнася до плана за изчистване на данъчните и социалните задължения, Комисията си зададе въпроса дали поведението на френската администрация може да бъде сравнено с това на частен инвеститор, поставен в същата ситуация, който се стреми да събере вземанията си. Комисията не разполагаше с всички елементи, които да ѝ позволят да направи заключението, че по силата на помирителния протокол от 25 май 2009 г. публичните кредитори са били поставени в ситуация поне толкова благоприятна, колкото ситуацията, в която са се намирали частните кредитори на Trèves (т.е. банките), които също са се съгласили да разсрочат вземанията си чрез предоставяне на консолидационен заем. По тази причина Комисията изрази съмнения относно спазването на принципа за частен инвеститор в условията на пазарна икономика по отношение на плана за изчистване на данъчните и социалните задължения.
(35)
И накрая, в случай че горепосочените две мерки бъдат определени като държавна помощ, в решението си за откриване на процедурата Комисията посочи, че тяхната съвместимост би могла да бъде разгледана от гледна точка на насоките на Комисията относно помощите за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (11) (наричани по-долу „насоките“). На този етап обаче Комисията потвърди, че не може да установи със сигурност дали всички условия на въпросните насоки са изпълнени.
III. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(36)
С писмо от 2 юли 2010 г. групата Trèves изпрати мнението си на Комисията. Според групата начинът на отпускане и условията на инвестицията на ФМПАО в групата Trèves, както и на прилагането на плана за разсрочване на нейните данъчни и социални задължения, не попадат в обхвата на член 107, параграф 1 на ДФЕС.
(37)
На първо място, групата Trèves изтъкна, че тезата за вменяване на помощта на държавата е неоснователна, тъй като групата е избрала да поеме ангажимент към ФМПАО с две автомобилостроителни предприятия с международна значимост, които представляват [ 50] % от оборота на групата. Освен това дружеството оспори анализа на Комисията относно вероятността то да е търсило държавни ресурси, тъй като, от една страна, ресурсите на ФМПАО според него произтичат от частни инвеститори, а от друга, участието на други частни инвеститори във финансирането на дружеството (банките) доказва, че то е можело да се финансира при пазарни условия.
(38)
На второ място, групата Trèves категорично отхвърли анализа на Комисията относно икономическото състояние на дружество Trèves между 2005 г. и 2008 г. Според групата Комисията смесва общата криза в автомобилния сектор през 2008 г. с индивидуалното състояние на дружеството, което показва непрекъснат и значителен растеж на оборота му през периода между 1999 г. ([500-700] млн. EUR) и 2004 г. ([900-1 100] млн. EUR). Вярно е, че този ръст е забавен от кризата, която засегна автомобилния сектор през втората половина на 2008 г. Целта на плановете за преструктуриране от 2005 г. и 2009 г. не е била преодоляване на финансови затруднения, а оптимизиране на производствения капацитет на дружеството за работа в една трудна икономическа ситуация, но не и за неговото оцеляване, което се доказва от нарастването на EBITDA (12) на Trèves през периода между 2005 г. и 2007 г., както и от възстановяването на неговите резултати от 2009 г. нататък.
(39)
Групата Trèves също така оспори важността, която Комисията придава на изявлението на френския министър на промишлеността, според което без намесата на държавата предприятието Trèves е щяло да обяви несъстоятелност. Едно субективно политическо изявление, произнесено в трудна обществена ситуация, не може да бъде показателно за реалното икономическо и финансово състояние на дадено предприятие.
(40)
Следователно и от финансова, и от промишлена гледна точка предпазливият характер на инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves е безспорен. Дружеството напомня, че ФМПАО не е бил единственият инвеститор, а заедно с ФМПАО интерес са проявили още няколко потенциални инвеститори и частни партньори. Противно на това, което вероятно предполага Комисията, не съществува противоречие между финансовата и промишлената логика на инвестицията на ФМПАО. Според групата Trèves практиката едно автомобилостроително предприятие да притежава дялово участие в някой от своите доставчици на оборудване с цел заздравяване на производствените връзки помежду им и извличане на финансова печалба от неговия растеж е често срещана в автомобилния сектор.
(41)
На трето място, групата Trèves продължи да обосновава тезата си със спазването на принципа за разумен инвеститор в условията на пазарна икономика. Условията за инвестицията са не само много точни, но и изгодни за ФМПАО. От друга страна, през периода 2008-2009 г. дружеството Trèves е разполагало със значителни предимства, с които да гарантира бързо възстановяване на рентабилността (установяване и нарастване на производството в страни с бързо развиващи се икономики, диверсификация на портфейла от клиентите производители на автомобили, подчертана ориентация към научноизследователска и развойна дейност). С оглед на гореизброените предимства планът за промишлено и финансово преструктуриране на Trèves е изготвен въз основа на предпазливи и разумни предвиждания след задълбочен одит на икономическото състояние на предприятието. И накрая, добрите финансови резултати на дружество Trèves през периода 2009-2010 г. доказват предпазливия характер на инвестицията.
(42)
Накрая групата Trèves счита, че дори ако инвестицията на ФМПАО попада в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС, помощта е съвместима с насоките, тъй като осигурява възстановяването на дългосрочната жизнеспособност на предприятието, преструктурирането на Trèves не води до нарушаване на конкуренцията и включва компенсаторни мерки, вече отчасти приложени ([…], намаляване на производствения капацитет, намаляване на персонала и накрая, онази част от финансирането на преструктурирането на Trèves, за която се твърди, че произтича от държавата, остава ограничена до стриктния минимум на разходите за преструктуриране).
(43)
Що се отнася до плана за разсрочване на данъчните и социалните задължения, групата Trèves най-напред смята, че в плана са спазени принципите за частен инвеститор в условията на пазарна икономика. Както и че Комисията не може да предполага, че евентуалното определяне на инвестицията като държавна помощ изключва възможността за разумен план за разсрочване от страна на финансовите органи. В плана за разсрочване са предвидени глоби и неустойки за забава, начисляване на лихвен процент, по-висок от законния лихвен процент, за който би могъл да претендира един частен инвеститор, ипотеки от първи ред […], а освен това публичните органи са действали едновременно с частни инвеститори.
(44)
С писмо от 22 юни 2010 г. ФМПАО изпрати мнението си на Комисията. ФМПАО отхвърли определянето като държавна помощ на неговата инвестиция в дружеството Trèves поради, на първо място, автономността, с която се е ползвал при избора на инвестициите си, и на второ място, поради подхода, който фондът е предприел за постигане на целта си.
(45)
ФМПАО напомни, че решенията за неговите инвестиции се вземат напълно независимо. Тази автономност произтича не само от статута му, но и от начина на неговото управление. Като взаимен фонд за рискови инвестиции ФМПАО се управлява от дружество, самото то работещо съгласно правилата за управление от името на трети страни. Уставната независимост на управляващото дружество при избора за осъществяване на инвестиции поради факта, че действа в интерес на акционерите, допринася за гарантиране на независимостта на ФМПАО при вземането на решения за реализиране на инвестиции. Що се отнася до консултативните комитети на ФМПАО, становищата на комитета по избор на проекти и на комитета по инвестициите се приемат само след одобрение от страна на едно от двете автомобилостроителни предприятия. До този момент управляващото дружество CDC Entreprises не се е разграничило нито веднъж от становищата на комитетите. По тази причина влиянието на частните инвеститори, и по-специално Renault и Peugeot, е водещо при избирането и определянето на инвестиционните проекти.
(46)
От друга страна, инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves илюстрира инвестиционната политика на ФМПАО, с която се дава предимство на предприятия с висок иновационен капацитет и силен потенциал за растеж и рентабилност в сферата на производството на автомобилно оборудване. А и дружеството Trèves е голям производител от европейски мащаб, към което са проявявали интерес […] и други частни фондове. Нетното увеличение на приходите на дружеството от 2010 г. насам доказва уместността на представения от Trèves план за преструктуриране. Освен това временните затруднения на дружеството вследствие на настъпилата икономическа и финансова криза също са позволили на ФМПАО да договори инвестицията при твърде изгодни условия.
(47)
Поради това ФМПАО счита, че инвестицията му не може да бъде определена като държавна помощ.
(48)
С писмо от 6 юли 2010 г. Renault изпрати мнението си на Комисията. В него на първо място се оспорват твърденията на Комисията, според които записването на акции във ФМПАО вероятно е свързано със заема, който държавата му е отпуснала през април 2009 г. Дружеството напомни, че при създаването на фонда на 20 януари 2009 г. (13) то не е притежавало никаква информация за евентуален бъдещ заем, предоставен от страна на държавата на автомобилостроителните предприятия. Целта на предоставения през април 2009 г. заем е била финансиране на общите нужди на предприятието във връзка със сключените финансови сделки през четвъртото тримесечие на 2008 г. и първото тримесечие на 2009 г.
(49)
От друга страна, участието на Renault във ФМПАО е било оправдано поради икономически, производствени и финансови причини: то е било необходимо на Renault от стратегическа и финансова гледна точка с оглед консолидиране на доставките в дългосрочен план чрез обвързване с надеждни и конкурентоспособни доставчици, като едновременно с това е давало възможност да се очаква възвръщаемост на финансовата инвестиция. По този начин ФМПАО дава възможност на Renault да инвестира в предприятия с важно значение в сферата на автомобилостроенето като дружеството Trèves, което е основен доставчик за европейското автомобилостроене. Следователно действията на ФМПАО следват същия подход като този на производителя Renault, самият той предпазлив инвеститор в условията на пазарна икономика.
(50)
И накрая, дружеството Renault напълно споделя мнението на ФМПАО, представено в отговор на решението за откриване на официална процедура от страна на Комисията, относно ролята му в управлението на ФМПАО, начина на функциониране на фонда, относно неговата и тази на управляващото го дружество автономност по отношение на публичните органи.
(51)
С писмо от 6 юли 2010 г. PSA изпрати мнението си на Комисията. Според PSA инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves е не само рентабилна, но и съответства на неговите икономически и стратегически интереси.
(52)
Участието на PSA във ФМПАО е израз на общото желание на автомобилостроителното предприятие и на фонда да инвестират в стратегически предприятия с висок иновационен капацитет, способни да гарантират доставките и оптималното развитие на производството на автомобилно оборудване. От друга страна, групата PSA счита, че предвид поетия риск инвестицията на ФМПАО отговаря на изискванията на групата за възвръщаемост.
(53)
И накрая, PSA поддържа твърдението, че не съществува причинно-следствена връзка между решението за участие във ФМПАО и подписването на споразумение за заем от 3 млрд. EUR между френската държава и автомобилостроителното предприятие през март 2009 г.
(54)
С писмо от 23 юни 2010 г. един конкурент на Trèves, пожелал да остане анонимен, изпрати мнението си на Комисията. Той споделя анализите на Комисията, описани в решението за откриване на процедура от 29 януари 2010 г. Според него е вярно, че дружеството Trèves е изпитвало икономически затруднения преди началото на икономическата криза и следователно не може да се възползва от мерките съгласно временната рамка на Общността. От друга страна, независимо от икономическото състояние на Trèves, евентуалните държавни помощи за дружеството трябва да бъдат придружени от съществени компенсаторни мерки поради силно негативното им въздействие върху конкуренцията. В действителност, ако единствената цел на дадена помощ е да поддържа по изкуствен начин жизнеспособността на дадено предприятие в сектор, изпаднал от дълго време в структурен свръхкапацитет, прилагането ѝ не е оправдано. Конкурентът смята, че дружеството Trèves трябва да бъде задължено да ограничи присъствието си на пазара чрез продажба на част от филиалите си или чрез драстично намаляване на дейността си и да отдели повече собствени ресурси за преструктурирането си.
(55)
С писмо от 15 юни 2010 г. италианското министерство на икономическото развитие изпрати мнението си на Комисията. То споделя „аргументите“ (14) на Комисията по две основни точки: инвестицията на ФМПАО несъмнено представлява държавна помощ поради същественото участие на публични средства, както и че този вид помощи са предназначени за подпомагане на предприятия, които преди третото тримесечие на 2008 г. са изпитвали затруднения по смисъла на насоките.
IV. КОМЕНТАР НА ФРАНЦИЯ
(56)
С писмо от 25 март 2010 г. френските власти изпратиха мнението си на Комисията в отговор на официалната процедурата за разследване, открита на 29 януари 2010 г.
(57)
Според френските власти начинът на осъществяване и условията на инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves не попадат в обхвата на член 107, параграф 1 от ДФЕС, тъй като инвестицията не е осъществена с държавни ресурси, а с преобладаващо частни средства, които не могат да бъдат вменени на държавата. Френските власти смятат, че дори да се приеме, че ресурсите на ФМПАО са държавни и решението за реализиране на инвестиции е на държавата, въпросната инвестиция притежава всички характеристики на предпазлива инвестиция в условията на пазарна икономика. Френските власти смятат още, че съгласието на публичните кредитори за разсрочване на данъчните и социалните задължения отговаря на критериите за частен кредитор, който се стреми да събере вземанията си.
(58)
Френските власти изтъкват, че инвестицията на ФМПАО по никакъв начин не налага прехвърлянето на държавни ресурси по смисъла на съдебната практика по делото „Stardust marine“ (15). Средствата на ФМПАО, що се отнася до дела на PSA и Renault (2/3), несъмнено са частни средства, а що се отнася до дела на СИФ (1/3), макар и да произтичат от държавата, тези средства не се намират под постоянен контрол от страна на държавата. Създаден по модела на частните инвестиционни фондове, СИФ е учреден под формата на акционерно дружество в конкуренция с останалите частни инвестиционни фондове. Той осъществява дългосрочни инвестиции с цел възвръщаемост.
(59)
От друга страна, управляващото дружество на ФМПАО, CDC Entreprises, предвид статута си и начина си на функциониране, не се намира под контрола на публичните власти. Предвид своя статут дружеството е независимо и от CDC и инвестира изключително в полза на своите акционери, в конкуренция или едновременно с частни инвеститори. Следователно CDC Entreprises управлява средствата на ФМПАО напълно независимо. Що се отнася до инвестицията в Trèves, тя е била осъществена в съответствие с препоръките на комитета по избор на проекти и комитета по инвестициите на ФМПАО, без никаква намеса от страна на държавата. По тази причина френските власти стигат до заключението, че, от една страна, инвестираните ресурси не представляват държавни ресурси доколкото не са под постоянен публичен надзор и следователно на разположение на националните власти, и от друга страна, че решението за реализиране на инвестиции не може да бъде вменено на държавата, тъй като CDC Entreprises действа изключително в интерес на акционерите на ФМПАО и напълно независимо.
(60)
Що се отнася до съответствието на инвестицията на ФМПАО с принципа за предпазлив инвеститор в условията на пазарна икономика, френските власти припомнят, че инвестиционната политика на ФМПАО отдава предимство на рентабилни и стратегически проекти за автомобилния сектор с потенциал за бърз растеж и съществен иновационен капацитет. В случая с Trèves инвестицията е осъществена въз основа на реалистичен и стриктен бизнес план, утвърден от няколко частни анализатори. А придобиването от страна на ФМПАО на дял от капитала на Trèves и записването на ORAPA са осъществени едновременно с други частни инвеститори и при същите условия (инвестиции „pari passu“ - „на равни начала“). Според френските власти тези елементи са достатъчни за установяване на съответствието на инвестицията с пазарните практики.
(61)
По отношение прилагането на принципа за частен кредитор в условията на пазарна икономика френските власти смятат, че предоставеният на Trèves план за разсрочване на данъчните и социалните задължения е подчинен именно на идеята за прилагането на този критерий, според която както публичният, така и частният кредитор трябва да се стремят да възстановят вземанията си от длъжник, изпаднал във финансово затруднение. Най-напред френските власти уточняват, че на групата Trèves не е предоставено никакво опрощаване на данъчни и социални задължения. Според тях в случая са спазени двата основни елемента на критерия за частен кредитор, а именно наличието на глоби и неустойки за забава и начисляване на лихви. В действителност в плана за разсрочване на данъчните и социалните задължения са предвидени лихви и глоби за забава, определени преди споразумението относно плана за разсрочване и взети предвид при изчислението на месечните вноски, дължими от Trèves. Освен това, в съответствие с член 1153 от Гражданския кодекс, при липса на клауза в договора закъснението при плащането на сума, дължима на даден частен кредитор, налага плащане на лихви за забава, определени в съответствие със законния лихвен процент. Този процент е бил 3,79 % през 2009 г., годината, в която е бил приложен планът за разсрочване. Годишната лихва за целия период на плана за разсрочване е около [5-10] %. Също така френските власти напомнят, че едновременно с плана за разсрочване на социалния и данъчния пасив и банките кредиторки на Trèves са дали съгласието си за разсрочване и на собствените си пасиви чрез консолидационен заем. Следователно частните кредитори на Trèves също са договорили платежни инструменти с цел да гарантират плащането на техните вземания.
(62)
На първо място френските власти установяват, че преобладаващата част от получените мнения потвърждават, че инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves не може да бъде определена като държавна помощ. Поради това френските власти заявяват, че няма да коментират повече тези мнения.
(63)
Противно на мненията, представени от италианските власти и от анонимното дружество, представящо се за конкурент на Trèves, френските власти биха искали да предоставят на Комисията следното мнение.
(64)
Френските власти установяват, че италианските власти се ограничават до твърдението, че инвестицията на ФМПАО в дружеството Trèves трябва да бъде определена като държавна помощ поради „решаващата роля“ на публичните средства в тази инвестиция. Това твърдение не е подкрепено с никакви доказателства или обосновка.
(65)
Пак според френските власти конкурентното на Trèves дружество предполага, все така без доказателства, наличието на държавна помощ, несъвместима с насоките и с временната рамка на Общността, приета от Комисията през декември 2008 г. във връзка с икономическата и финансова криза. Елементите, на които се основава твърдението на това дружество, са или неточни, или умело извадени от контекста им и следователно са тълкувани погрешно или едностранчиво.
V. ОЦЕНКА НА РАЗГЛЕЖДАНИТЕ МЕРКИ
(66)
Когато Комисията разглежда дадена национална мярка, тя трябва най-напред да провери дали въпросната мярка може да бъде определена като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. След като установи този факт, Комисията може да направи оценка до каква степен мярката може да бъде разглеждана като съвместима с общия пазар въз основа на разрешените в ДФЕС дерогации от принципа за забрана на държавната помощ. Ако разглежданата мярка не представлява държавна помощ, проверката на съвместимостта на помощта е излишна.
V.1. Оценка на наличието на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(67)
Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар“.
(68)
В горната разпоредба са посочени критериите, съгласно които дадена национална мярка може да бъде определена като държавна помощ. Както Съдът напомня в решението си от 15 юни 2006 г., тези критерии са „финансирането на подобна мярка от държавата или чрез държавни средства, наличието на предимство за определено предприятие, избирателният характер на посочената мярка, както и въздействието на последната върху търговията между държавите-членки и произтичащото от нея нарушаване на конкуренцията“ (16).
(69)
Тези критерии са кумулативни и следователно трябва да бъдат изпълнени всичките, за да може дадена мярка да бъде определена като държавна помощ. Ако Комисията установи, че някой от тези критерии не е изпълнен, тя може да твърди със сигурност, че разглежданата мярка не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
V.1.1. Инвестицията на ФМПАО в размер на 55 млн. EUR
(70)
Що се отнася до инвестицията на ФМПАО в дружество Trèves в размер на 55 млн. EUR, най-напред следва да се провери дали е изпълнен критерият за предимство.
(71)
Съгласно установената съдебна практиката (17) капиталово участие в дадено предприятие не представлява държавна помощ, ако е осъществено при обстоятелства, които биха били приемливи за частен инвеститор, действащ в обичайни условия на пазарна икономика („критерият за частен инвеститор в условията на пазарна икономика“).
(72)
В този смисъл, ако се приеме хипотезата, че ФМПАО ще препродаде дела си в дружеството Trèves до края на 2012 г., вътрешната норма на възвръщаемост („ВНВ“), изчислена от ФМПАО на базата на тази инвестиция, възлиза на [ 12 %] годишно. Тази норма представлява възвръщаемостта, преди облагане с данъци, на цялата инвестиция на ФМПАО, т.е. както прякото капиталово участие от [5-15] млн. EUR, така и капиталовото участие под формата на дългови ценни книжа, даващи достъп до капитала (ORAPA), в размер на [40-50] млн. EUR.
(73)
При това положение, за да се оцени дали е изпълнен критерият за частен инвеститор в условията на пазарна икономика, Комисията следва да се произнесе по следните въпроси:
а)
Надежден и реалистичен ли е планът за преструктуриране на Trèves, въз основа на който ФМПАО се е ангажирал?
б)
Направена ли е подходяща оценка на групата Trèves, преди вливането на капитал от ФМПАО в размер на [5-15] млн. EUR?
в)
По времето, когато е била осъществена инвестицията на ФМПАО, били ли са разумни и реалистични хипотезите на плана за преструктуриране, на които се базира размерът на ВНВ?
г)
Достатъчна ли е очакваната ВНВ в размер на [ 12 %]?
(74)
Към отговорите на въпроси б) и г) Комисията ще добави съображения, свързани съответно със структурата на инвестицията на ФМПАО и с разпределянето на добавената стойност.
(75)
Отговорите на тези въпроси ще позволят на Комисията да определи дали ФМПАО е действал при условия, подобни на условията, които би изисквал частен инвеститор, чиято инвестиция носи риск както предвид положението в автомобилния сектор към момента на инвестицията, така и предвид икономическото положение на предприятието, изпитващо определени финансови затруднения.
(76)
Както вече беше посочено в съображение 23, малко преди началото на финансовата и икономическа криза от 2008 г. дружеството Trèves започна да усвоява ползите от един първи план за преструктуриране, приложен през 2005 г., чиято цел е намаляване на персонала и оптимизиране на производствения капацитет (18). След настъпването на кризата Trèves решава да промени и задълбочи плана за преструктуриране.
(77)
Така от края на лятото на 2008 г. Trèves дава нов тласък на плана си за преструктуриране и в края на месец декември 2008 г., т.е. няколко месеца преди подписването на помирителния протокол от 25 май 2009 г., вече са налице следните резултати:
-
значително намаляване на общите разходи: предприетите в това отношение мерки са позволили да бъде намален с [20-30] % общият размер на действителните общи разходи на Trèves през последните четири месеца на 2008 г. в сравнение с предварителния бюджет за 2008 г.;
-
значително намаляване на стоковите запаси: стойността на стоковите запаси е намаляла с [30-40] % през втората половина на 2008 г., като от [20-80] млн. EUR през юни е достигнала [0-60] млн. EUR през декември;
-
контрол на инвестициите в материални активи: последните са намалени с [40-50] % през 2008 г. в сравнение с предварителния бюджет за 2008 г.;
-
намаляване на персонала: персоналът на групата във Франция е намален с [10-20] % само през 2008 г. ([…] наети на работа във Франция през декември 2008 г. срещу […] през януари 2008 г.).
(78)
В началото на 2009 г. Trèves официално изготви нова версия на плана за преструктуриране с помощта на независимото консултантско дружество […]. Консултантът по-специално е утвърдил общия размер на разходите, необходими за финансиране на плана ([110-140] млн. EUR, вж. съображение 25 и следващите).
(79)
Най-напред следва да се подчертае, че предвижданията за бъдещите обороти, които фигурират в плана за преструктуриране, изглеждат надеждни и реалистични. Тези предвиждания се основават на значително намалени очаквания за обема на поръчките от страна на производителите на автомобили. Например очакваните за 2009 г. обеми са по-малки с [15-25] % от нивото им през 2008 г. От друга страна, предвижданията съответстват на тези, направени по същото време от анализаторите на автомобилния сектор (например дружеството JD Power) по отношение на очакваното възстановяване на сектора и перспективата до 2011 г. Следователно дружество Trèves е направило оценка на бъдещия си оборот въз основа на предпазлива и сериозна преценка на обема на поръчките. В плана се запазва предпазливостта в оценката за развитието на сектора и се предвижда ниво на активност през 2011 г., […] от реализираните през 2008 г. продажби.
(80)
Планът също така се основава на значително намаляване на разходите. Един от начините за постигането на това е повишаването на ефективността на работната сила и осъществяването на икономии от оперативните разходи[…] (19) […]. Намаляването на разходите се постига и чрез значително намаляване на наетия персонал (планът за преструктуриране засяга общо 1 300 души).
(81)
В съответствие с тези мерки в плана за преструктуриране се предвижда:
-
възстановяване на финансовия баланс от 2010 г. нататък с приходи от [0-10] млн. EUR преди облагане с данъци, положителни парични потоци в размер на [0-10] млн. EUR и EBITDA [40-70] млн. EUR;
-
приходи в размер на [10-30] млн. EUR преди облагане с данъци от 2011 г. нататък, с положителни парични потоци в размер на [10-30] млн. EUR и EBITDA [50-80] млн. EUR.
(82)
Уместно е да се отбележи, че преди да се ангажира в проекта самият ФМПАО е упълномощил консултанта […] в периода от средата на март до средата на април 2009 г. да направи пълен одит на икономическото състояние на дружество Trèves (така наречената дейност „due diligence“). Екипите на ФМПАО от своя страна също са анализирали и утвърдили плана за преструктуриране.
(83)
От друга страна, в рамките на своето преструктуриране Trèves се ангажира да прехвърли дейността си „[…]“, като отчита промишлените и социалните баланси във връзка с тази операция и с цел да допринесе за конкурентоспособността на новосъздадената група Trèves.
(84)
Предвид горепосочените елементи Комисията стига до заключението, че планът за преструктуриране, въз основа на който ФМПАО е осъществил инвестицията си в дружеството Trèves, може да се счита за надежден и реалистичен.
(85)
Стойността на собствените капитали на Trèves преди инвестицията на ФМПАО е определена на [15-40] млн. EUR. На базата на тази стойност ФМПАО придобива [ 50] % от капитала на дружеството чрез увеличаване на капитала с [5-15] млн. EUR. Комисията следва да провери дали оценката е подходяща и разумна предвид икономическото състояние на предприятието през този период.
(86)
Съществуват няколко метода за оценка на стойността на собствените капитали на дадено предприятие (20). Често използван е методът за коефициент на EBITDA. Този метод позволява да се пресметне стойността на собствените капитали на дадено предприятие за година X чрез умножаване на EBITDA за тази година X с число (коефициент), определено като целесъобразно за сектора, като от получения резултат се извади нетният дълг.
(87)
Друг метод е така нареченият „Discounted Cash Flow Analysis“. Наличните номинални парични потоци („Free Cash Flows“) на предприятието за бъдещите години се актуализират в съответствие със среднопретеглената цена на номиналния капитал (наричана по-долу „Weighted Average Cost of Capital“ или „WACC“), като от получената стойност се извади нетният дълг.
(88)
Трети метод е методът на коефициент на оборота. Той позволява да се пресметне стойността на собствените капитали на дадено предприятие за година X чрез умножаване на оборота за годината X с число (коефициент), определено като подходящо за сектора, като от получения резултат се извади нетният дълг.
(89)
За оценка на Trèves преди инвестицията ФМПАО е използвал метода на Discounted Cash Flow Analysis и метода на коефициент на оборота. Първият от разгледаните методи, този на коефициент на EBITDA, е бил неприложим, тъй като в края на 2008 г. дружеството Trèves не е имало положителен EBITDA.
(90)
За разлика от него методът на Discounted Cash Flow Analysis е бил приложим и е позволявал да се вземат предвид перспективите за възстановяване на рентабилността на предприятието, което води до включване в оценката на благоприятните очаквания за подобрение на икономическите показатели на предприятието. Методът на коефициент на оборота също така е използван като предпазна мярка и като потвърждение.
(91)
Що се отнася до метода Discounted Cash Flow Analysis за оценка на предприятието, цената на капитала или секторната WACC, включваща специфичния риск в сектора, е пресметната на 12 %. Впоследствие ФМПАО е изчислил по-разумна WACC от [ 12] %, като включва допълнителни елементи на специфичния риск, свързани с размера на предприятието и с неликвидния характер на инвестицията. В крайна сметка ФМПАО е приел WACC от [ 12] %, за да отчете допълнителният риск, свързан с темпа на възстановяване (по-точно преструктуриране) на предприятието. Дългосрочната стойност на предприятието (наречена остатъчна стойност) е изчислена въз основа на резултатите за 2011 г. По този начин определената от ФМПАО стойност на собствените капитали на дружеството Trèves възлиза на [15-40] млн. EUR.
(92)
Що се отнася до метода на коефициент на оборота, приложеният коефициент, с който е бил умножен оборотът за края на 2008 г., е бил [0-1]. Този коефициент съответства на коефициентите, наблюдавани на пазара на сравними с Trèves предприятия към момента на трансакцията. Следва да се подчертае, че в края на 2008 г. и началото на 2009 г. тези коефициенти са достигнали исторически ниски нива поради настъпилата финансова и икономическа криза, засегнала силно сектора на автомобилостроенето и на автомобилното оборудване (в действителност средната стойност в дългосрочен план на коефициента на оборота за сектора на автомобилното оборудване е 0,51). При коефициент от [0-1] стойността на собствените капитали на Trèves възлиза на [15-40] млн. EUR.
(93)
И макар че коефициентът от [0-1] следва да се разглежда като исторически нисък, ФМПАО е приел стойността, изчислена на базата на този коефициент, а не получената при средна стойност на коефициента в дългосрочен план или при усреднен коефициент за период от няколко години. ФМПАО не е приел и оценката, направена по метода на Discounted Cash Flow Analysis. От горното следва, че оценката на собствения капитал на Trèves, направена от ФМПАО преди да осъществи инвестицията си, е подходяща и разумна. Всъщност тази оценка попада в долната част на интервала, определен по метода на Discounted Cash Flow Analysis и борсовите коефициенти. Извършването на оценка при тези обстоятелства е благоприятно за частен инвеститор, тъй като то засилва перспективите за добавена стойност, при условие че коефициентите за оценка се върнат на нивото на средните си исторически стойности.
(94)
Освен това следва да се напомни, че инвестицията на ФМПАО не се ограничава до капиталово вложение в размер на [5-15] млн. EUR, с което фондът придобива [ 50] % от дяловете на групата Trèves. ФМПАО влага още [40-50] млн. EUR под формата на дългови ценни книжа, даващи достъп до капитала (ORAPA) и носещи лихва от [ 8] % годишно. Това е комплексна структура на инвестицията, каквато би предпочел един частен инвеститор в сектора на автомобилното оборудване. В действителност наличието на значително количество ORAPA, чийто еквивалент варира в зависимост от икономическите показатели на дружеството, е един от най-стимулиращите механизми за контрол.
(95)
Приложенията от ФМПАО механизъм е следният. ORAPA могат да бъдат платени чрез емитиране на нови акции на дружеството Trèves. За 2011 г. еквивалентът е определен при достигане на марж на брутния оперативен излишък от […] %. Ако той бъде постигнат, ФМПАО ще получи […] % от собствените капитали чрез изплащането на облигациите. Ако не бъде постигнат, с изплащането на облигациите ФМПАО ще притежава […] % от собствените капитали. Следователно в интерес на ръководителите на Trèves е да гарантират реализацията на този марж на брутния оперативен излишък […]. По този начин интересите на инвеститора и тези на ръководителите акционери са тясно свързани с цел максимално увеличаване на крайната стойност на дружеството.
(96)
Обичайният подход на един частен инвеститор е да оцени годишната вътрешна норма на възвръщаемост, която би имала предвижданата инвестиция. За да се изчисли годишната ВНВ на инвестицията в дадено предприятие, следва да се определи стойността на собствените капитали на това предприятие към момента на очакваната възвръщаемост.
(97)
Както вече беше посочено в съображения от 85 до 87, съществуват няколко метода за определяне на стойността на едно предприятие. За да се оцени стойността на предприятието през 2012 г. - година, през която ФМПАО би могъл да прехвърли дела си (21), фондът е използвал метода на коефициент на EBITDA. Този метод често се използва в производствения сектор за предвиждане на изходните условия за инвеститорите на капиталови или квазикапиталови средства. От друга страна, чрез изчислението на очакваната възвръщаемост на базата на EBITDA, ФМПАО се основава на подходяща мярка за възстановяване на предприятието, която трябва да бъде предприета в периода от момента на неговата инвестиция (25 май 2009 г.) до края на 2011 г. Освен това, като използва в изчисленията си размера на EBITDA, предвиден за 2011 г., а не този, предвиден за 2012 г., ФМПАО възприема предпазлив подход, чрез който да провери достатъчно бързо (за малко повече от две години и половина) дали възстановяването на предприятието е задоволително.
(98)
Така в разглеждания случай изчислената от ФМПАО ВНВ се основава на три хипотези, посочени в плана за преструктуриране. На първо място, в края на 2011 г. групата Trèves би трябвало да има EBITDA в размер на [50-80] млн. EUR. На второ място, стойността на Trèves в края на 2011 г. е определена на базата на коефициент на EBITDA [1-6]. На трето място, нетният дълг в края на 2011 г. е оценен на [50-150] млн. EUR. Комисията следва да определи дали тези три хипотези могат да се разглеждат като надеждни и реалистични към момента на осъществяване на инвестицията на ФМПАО.
(99)
Първо, по отношение на размера на EBITDA за 2011 г. следва да се подчертае, че предвиждането се основава на прилагането на плана за преструктуриране. Както беше обяснено в съображение 76 и следващи, планът може да се разглежда като надежден и реалистичен. Следва да се напомни, че намаляването на разходите по принцип се постига чрез увеличаване на ефективността на работната сила и осъществяването на икономии от оперативните разходи, по-специално чрез […]. Намаляването на тези разходи се основава също на значително намаление на числеността на персонала (преструктурирането засяга общо 1 300 души).
(100)
Второ, използваният за определяне на стойността на предприятието коефициент на EBITDA ([1-6]) съответства на средния коефициент в сектора, изчислен за периода 2000-2009 г. на ([1-6]), минус стандартно отклонение като предпазна мярка, свързано с темпа на възстановяване на предприятието. Този коефициент леко надвишава коефициента в сектора към момента на инвестицията (около 4,2). Независимо от това, достатъчно предпазливо е при оценката за края на 2011 г. да се използва числото [1-6] предвид очакванията за подобряване на съотношението, подобрение, което се е усещало в значителна степен още към момента на инвестицията ([1-6] през декември 2008 г. срещу [1-6] през май 2009 г.). Също така този коефициент изглежда особено предпазлив предвид дългосрочните очаквания за сектора, сочещи коефициенти в границите от [1-6] до [1-6].
(101)
Трето, изготвените през април 2009 г. предвиждания са показвали подобрение на нетния дълг, който е трябвало да намалее от [100-200] млн. EUR в края на 2008 г. до [100-200] млн. EUR в края на 2010 г. (преди това дългът е нараснал от [100-200] млн. EUR в края на 2005 г. до [100-200] млн. EUR в края на 2008 г.). Предвид очакваното постоянно ниво на EBITDA за периода 2009-2011 г., липсата на значителни допълнителни разходи, свързани с материалните и нематериалните активи, и липсата на допълнителни гаранции, свързани с разходите за преструктуриране, предвиждането за намаление на дълга с [0-30] млн. EUR изглежда предпазливо.
(102)
Вследствие на горепосоченото следва да се заключи, че изчислението на ВНВ към момента на инвестицията се основава на разумни хипотези.
(103)
Що се отнася до въпроса дали очакваната ВНВ в размер на [ 12 %] е приемлива с оглед на риска, който носи инвестицията, Комисията изказа следното мнение.
(104)
Най-напред следва да се напомни, че изчислението, извършено въз основа на елементите, разгледани в съображения от 97 до 100, действително води до определяне на ВНВ в размер на [ 15 %]. Въпреки това, за по-голяма сигурност и като предпазна мярка ФМПАО прилага намаляване с […] % на очакваната за 2011 г. EBITDA. В резултат на това възприетата за целите на настоящия анализ ВНВ от [ 12 %] е норма, която отразява песимистичен сценарий за развитието на предприятието. Както вече беше посочено, основният сценарий води до определяне на ВНВ в размер на [ 15 %], а оптимистичният сценарий (EBITDA, надвишена с […] %), води до определяне на ВНВ в размер на около [ 20 %].
(105)
Следва да се отбележи, че предвид неликвидния характер на финансовата операция е невъзможно към настоящия момент да се направи позоваване на сравними цени на котировки (например за подчинени заеми) към момента на инвестицията на ФМПАО, за да се прецени дали предвижданото ниво на ВНВ е подходящо. За сметка на това няколко елемента, представени по-долу, позволяват да се направи оценка на възприетия от ФМПАО долен праг на ВНВ в размер на [ 12 %] през май 2009 г.
(106)
Най-напред следва да се отбележи, че наблюдаваната възвръщаемост на инвестициите в сектора на автомобилното оборудване често е ниска. За петте години, предшестващи кризата от втората половина на 2008 г., средната ВНВ е била 8,5 % (22). Въпреки това професионални инвеститори често инвестират в сектора със съзнанието, че е възможна печалба, свързана с ниската стойност на предприятията в сектора [в сравнение с други сектори]. По тази причина през 2006 г. са наблюдавани изключителни нива на ВНВ (надвишаващи 20 % годишно за тригодишен период) за осъществилите инвестиции през периода на намалена активност на пазара през 2003 г.
(107)
За да получи по-висока от наблюдаваната средна възвръщаемост, професионалният инвеститор трябва да познава много добре пазара, какъвто е случаят с ФМПАО, и да предвиди структура на дяловото участие, която му позволява да оптимизира възвръщаемостта на инвестицията си, което също е характерно за инвестицията на ФМПАО (вж. съображенията относно структурата на инвестицията в съображения 94 и 95, както относно разпределението на добавената стойност в съображения 110 и 111.
(108)
След това френските власти се позоваха на проучване на AFIC (Френска асоциация на инвеститорите на капитали) относно развитието на показателите в сектора на рисковия капитал във Франция. Проучването се основава на данни, предоставени от над 120 структури, управляващи повече от 500 инвестиционни фонда. В проучването на AFIC е посочена нетна доходност, възлизаща между 14,1 % в края на 2007 г. и 10,8 % в края на 2008 г. (дата, която е по-близо до датата на инвестицията на ФМПАО) на „капитала за растеж“. „Капиталът за растеж“ е подклас на рисковия капитал по отношение на инвестиционната политика на ФМПАО (миноритарно дялово участие и вливане на свеж капитал). Като се отчете размерът на заплащането на управляващото дружество, оценен на […] максимум, необходимата ВНВ с оглед постигане на „пазарна“ доходност е между 12 % и 15 %.
(109)
И накрая, наличните параметри към момента на инвестицията позволяват да се определи среднопретеглената цена на капитала („WACC“), изчислена с помощта на МОФА (23) и адаптирана към автомобилния сектор във Франция, която включва допълнителни елементи на специфичния риск, свързани с размера на предприятието Trèves и с неликвидния характер на инвестицията. Предвид тези присъщи на специфичния риск допълнителни елементи, така определеният към момента на инвестицията WACC е [ 12] %, увеличен на [ 12] % от ФМПАО (вж. съображение 91. Следва да се напомни, че WACC е минималната норма на възвръщаемост, която изискват предоставящите средства на дадено предприятие (акционери и кредитори), за да финансират инвестиционни проекти. Следователно изчислената за Trèves WACC дава ясен показател за приемливостта на долния праг на ВНВ от [ 12 %] (24).
(110)
От друга страна, следва да се подчертае, че добавената стойност на предприятието Trèves няма да бъде разпределена между ФМПАО и заварения акционер в зависимост от притежаваните от тях дялове от капитала на Trèves. В действителност, при хипотезата за прекратяване на […], в сключеното между акционерите споразумение се уточнява, че първите […] млн. EUR от стойността на предприятието ще бъдат предоставени изцяло на ФМПАО (първи транш). След това приходът от прехвърлянето в размер между […] млн. EUR и сума, равна на инвестицията на ФМПАО, капитализирана при […] % годишно, се разпределя между ФМПАО ([…] %) и заварените акционери ([…] %) (втори транш). В крайна сметка ФМПАО получава […] % от прихода от прехвърлянето, надвишаващ този праг, а традиционните акционери - […] %.
(111)
Това споразумение за разпределяне на добавената стойност е благоприятно за ФМПАО. В действителност ФМПАО по този начин получава сериозна гаранция, че по отношение на неговата инвестиция бързо ще бъде достигната ВНВ в размер на [ 12 %] (съответстваща на посочената по-горе WACC на Trèves). Освен това споразумението силно ще стимулира заварения акционер и ръководителите на предприятието да изпълнят, дори да преизпълнят целите на плана за преструктуриране, който в зависимост от сценария трябва да осигури за ФМПАО ВНВ в размер на [ 12 %], [ 15 %] или [ 20 %].
(112)
От горните констатации следва, че предвижданата ВНВ в размер на [ 12 %] е била разумна към момента на инвестицията и приемлива с оглед на инвестиционния риск.
(113)
След анализа на плана за преструктуриране на Trèves, на оценката на предприятието преди инвестицията на ФМПАО, на структурата на тази инвестиция, на хипотезите, на които се базира ВНВ в размер на [ 12 %], на адекватността на това ниво на ВНВ, по-специално с оглед на предвиденото споразумение между акционерите относно разпределянето на добавената стойност, следва да се направи заключението, че ФМПАО е действал в условия, подобни на условията, които би изисквал частен инвеститор, чиято инвестиция носи риск както с оглед на положението в автомобилния сектор към момента на инвестицията, така и предвид икономическото положение на предприятието, изпитващо определени финансови затруднения. С други думи, инвестицията на ФМПАО в размер на 55 млн. EUR отговаря на критерия за частен инвеститор в условията на пазарна икономика. Следователно тази инвестиция не предоставя предимство на предприятието Trèves.
V.1.2. Планът за разсрочване на данъчните и социалните задължения
(114)
Френската администрация е одобрила план за разсрочване на данъчните и социалните задължения на Trèves в размер на 18,4 млн. EUR. Във връзка с тази мярка Комисията би желала най-напред да разгледа критерия за предимство.
(115)
Съгласно практиката на Комисията за взимане на решения и постоянната съдебна практика, споразумение с публичен кредитор за разсрочване на дългове не представлява държавна помощ, ако поведението на публичния кредитор може да бъде сравнено с това на частен кредитор, който „иска да събере дължимите му суми и с такава цел сключва споразумения с длъжника, по силата на които натрупаните задължения са разсрочени или разделени на части с оглед улесняване на тяхното изпълнение“ (25).
(116)
За публичните кредитори на Trèves планът за разсрочване на дълговете е по-добро решение в сравнение с принудителното събиране. При последното, предвид общата задлъжнялост на предприятието, публичните кредитори биха възстановили само част от вземанията си - непривилегированите. А в случая едновременно с плана за разсрочване са били учредени ипотеки от първи ред […] (член […] от помирителния протокол от 25 май 2009 г.) с цел гарантиране на данъчните и социалните задължения. Тези активи са описани в приложение 7 към протокола. Към 31 декември 2008 г. нетната им счетоводна стойност възлиза на [25-35] млн. EUR. Следователно размерът на гаранциите, учредени в полза на публичните кредитори, покрива над 140 % от размера на вземането им, състоящо се от главница (18,4 млн. EUR), глоби за забава и лихви за забава (вж. съображение 117).
(117)
Освен това публичните кредитори на Trèves ще получат и лихви. В действителност сумата от 18,4 млн. EUR е увеличена с глоби за забава в размер на [1-2] млн. EUR и с лихви за забава в размер на [1-2] млн. EUR, като цялата сума трябва да бъде възстановена в периода от […] и […] чрез месечни вноски по […] EUR. Общият размер на глобите и лихвите за забава възлиза на [2-4] млн., т.е. [10-20] % от размера на главницата, което, среднопретеглено спрямо срока на плана за разсрочване, представлява лихва от около [0-10] %. Поначало този лихвен процент е по-висок от лихвените проценти, при които финансовите органи са отпуснали заеми на Trèves в рамките на помирителния протокол от 25 май 2009 г., и това се отнася както за новия кредит, така и за консолидационния заем (26).
(118)
В това отношение също така е важно да се подчертае, че ангажиментът на публичните кредитори е придружен от съществен ангажимент от страна на банките (консолидационен заем в размер на [30-60] млн. EUR и нов кредит в размер на [10-30] млн. EUR). Нещо повече, в помирителния протокол изрично е посочено, че предоставените на банките гаранции са от втори ред […], което означава, че тези кредитори не могат да реализират нито една гаранция, докато публичните кредитори от първи ред не получат изцяло вземанията си.
(119)
Също така на групата Trèves не е предоставено никакво опрощаване на данъчни и социални задължения.
(120)
И накрая, френските власти потвърдиха, че настоящият план за разсрочване не представлява продължение или изменение на предишен план.
(121)
От горните съображения следва, че френската администрация е предоставила на Trèves план за разсрочване на данъчните и социалните задължения въз основа на хипотези, преценени като надеждна база на плана за преструктуриране (вж. раздел V), и обвързан с условия, които биха били приемливи за частен инвеститор в условията на пазарна икономика, поставен в същата ситуация.
V.2. Заключение относно оценката за наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС
(122)
С оглед на изложените в раздел V.1. елементи е видно, че нито инвестицията на ФМПАО в размер на 55 млн. EUR, нито планът за разсрочване на данъчните и социалните задължения в размер на 18,4 млн. EUR предоставят предимство на група Trèves. Следователно тези мерки не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
VI. ОБЩО ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(123)
След задълбочено разглеждане на въпросните мерки Комисията установи, че те не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предоставените от Френската република две мерки, предприети по отношение на предприятието Trèves, включващи инвестиция на Фонда за модернизация на производителите на автомобилно оборудване (ФМПАО) в размер на 55 млн. EUR, както и план за разсрочване на данъчни и социални задължения в размер на 18,4 млн. EUR, не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Член 2
Адресат на настоящото решение е Френската република.
Съставено в Брюксел на 20 април 2011 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. április 20.)
a Francia Köztársaság által a Trèves vállalkozás számára nyújtott C 4/10 (korábbi NN 64/09) számú állítólagos támogatásról
(az értesítés a C(2011) 2585. számú dokumentummal történt)
(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2011/676/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
miután az érdekelteket felhívta, hogy a fenti cikkeknek megfelelően tegyék meg észrevételeiket (1), és tekintettel ezen észrevételekre,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
A 2009 tavaszán a sajtóban megjelent különféle cikkekből a Bizottság úgy értesült, hogy az Autóipari Alkatrészbeszállítók Modernizációs Alapjából (Fonds de Modernisation des Equipementiers Automobiles, a továbbiakban: FMEA) a Trèves vállalkozás állítólag 55 millió EUR-s befektetésből részesült. A Bizottság 2009. május 5-én, 2009. június 11-én, 2009. július 10-én és 2009. november 4-én kelt levelében a francia hatóságoktól tájékoztatást kért ebben az ügyben. Nevezett hatóságok e kérésekre 2009. június 5-én, 2009. június 23-án, 2009. augusztus 18-án, 2009. november 18-án és 2009. december 23-án kelt postai vagy elektronikus levelükben válaszoltak.
(2)
A francia hatóságok kérésére 2010. január 8-án a Bizottság székhelyén megbeszélésre került sor. E megbeszélést követően a francia hatóságok 2010. január 15-én kelt elektronikus levelükben kiegészítő tájékoztatással szolgáltak.
(3)
A Bizottság 2010. január 29-i keltezésű levelében tájékoztatta Franciaországot arról, hogy az FMEA befektetésével, valamint a francia hivatalok által a Trèves vállalkozás számára engedélyezett adó- és társadalombiztosítási tartozások átütemezési tervvel kapcsolatban (amelyet „adósságrendezési terv” névvel is illetnek) határozott az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról. Franciaország 2010. március 25-én közölte a hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeit.
(4)
Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). A Bizottság felhívta az érdekelteket a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeik megtételére.
(5)
A Bizottság a tárgyban a következő érdekeltektől kapott észrevételeket: az Olasz Köztársaság, a Trèves vállalkozás, a PSA Peugeot Citroën csoport, a Renault csoport, a Trèves egyik, névtelenséget kérő versenytársa, valamint az FMEA (3). A Bizottság az észrevételeket továbbította Franciaországnak azzal, hogy Franciaországnak lehetősége van ezekhez megjegyzéseket fűzni; a Bizottság Franciaország megjegyzéseit egy 2010. október 5-én kelt levél útján kapta meg. A francia hatóságokkal 2010. november 18-án megbeszélésre is sor került. Végül 2010. december 21-i és 2011. február 22-i keltezésű elektronikus levélben a Bizottsághoz kiegészítő információk is eljutottak.
II. A VIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ INTÉZKEDÉSEK ISMERTETÉSE
(6)
A vizsgálat tárgyát képező intézkedések ismertetését megelőzően szükség van a Stratégiai Befektetési Alap (Fonds Stratégique d’Investissement, a továbbiakban: FSI), az FMEA, a CDC Entreprises (az FMEA alapkezelő társasága, lásd a II.1. pontot), továbbá a Trèves vállalkozás és a vele kapcsolatban hozott intézkedések (lásd az alábbi II.2. pontot) bemutatására. Végül ismertetjük azokat az okokat, amelyek az FMEA-befektetéssel, valamint az adó- és társadalombiztosítási tartozások átütemezésével összefüggő hivatalos vizsgálati eljárás megindításához vezettek (lásd az alábbi II.3. pontot).
II.1. Az FSI, az FMEA és a CDC Entreprises
(7)
A 2008-ban kezdődött válság miatt gazdaságának támogatására Franciaország létrehozta a Stratégiai Befektetési Alapot (Fonds Stratégique d’Investissement, a továbbiakban: FSI). Az FSI nem sokkal később a PSA Peugeot Citroën csoporttal (a továbbiakban: PSA) és a Renault csoporttal partnerségben (a továbbiakban: Renault) megalakította az FMEA-t. Míg az FSI arra hivatott, hogy az érintett gazdasági ágazattól függetlenül mindenféle vállalkozás szintjén beavatkozzon, az FMEA csak az autóipari alkatrész-beszállítók érdekében avatkozik be.
(8)
A Stratégiai Befektetési Alapot a francia kormány 2008 decemberében hozta létre 20 milliárd EUR-val olyan vállalkozások sajáttőke-igényének a kielégítésére, amelyeket a francia gazdaság szemszögéből a növekedés és a versenyképesség motorjának tartanak. Az FSI vezetői szerint az FSI csak olyan vállalkozásokba fektet be, amelyek a francia gazdaság számára jó növekedési és versenyképességi kilátásokkal kecsegtetnek.
(9)
Az FSI tulajdonosa 49 %-ban a francia kormány, 51 %-ban pedig a Caisse des Dépôts et Consignations (a továbbiakban: CDC). A CDC „és leányvállalatai a közérdek és” Franciaország „gazdasági fejlődése szolgálatában álló állami vállalat csoportot alkotnak” (4), vezetőit kormányrendelettel nevezik ki.
(10)
Az FSI igazgatótanácsának elnöke a CDC vezérigazgatója, az elnökön kívül hat igazgatótanácsi tagból áll, akikből egy a CDC képviselője, kettő (az állami részesedések főigazgatója és a vállalkozási főigazgató) az államot képviseli, három pedig (a SCOR, az Essilor és az Artémis nevű vállalatok vezetői) a vállalkozások érdekeit.
(11)
Az FMEA közös kockázatitőke-befektetési alap, amelynek küldetése olyan versenyképes, feltörekvő autóipari alkatrész-beszállítók támogatása, amelyek képesek ügyfeleik számára kutatási és fejlesztési kapacitás, valamint megerősített nemzetközi nyomon követés nyújtására. Legfeljebb 60 millió EUR összegben és kizárólag a tulajdonosai javára, egyedül, vagy más magánbefektetőkkel, illetve alapokkal együttesen eszközöl befektetéseket.
(12)
Az FMEA 2009. március 25-én történt létrehozása a gépjárműipari ágazat támogatásának a Francia Köztársaság Elnöke által 2008. december 4-én bejelentett tervébe illeszkedik. Az FMEA számára az FSI-től 200 millió EUR, a PSA-tól 200 millió EUR és a Renault-tól 200 millió EUR, mindösszesen 600 millió EUR összeget különítettek el.
(13)
Az FMEA kezelőtársasága a CDC Entreprises, a CDC egyik leányvállalata. A befektetési döntéseket tehát a CDC Entreprises hozza.
(14)
Az FMEA szervezetének része egy bírálóbizottság és egy befektetési bizottság, amelyek feladata az alapkezelő társaság, a CDC Entreprises által megvalósítandó befektetéseket megelőző ügyelőkészítés. A bizottságokban a három befektető: a PSA, a Renault és az FSI egyenlő arányban képviselteti magát.
(15)
Az FMEA szervezeti szabályzata szerint az alapkezelő társaságnak kötelezően ki kell kérnie a bírálóbizottság véleményét a befektetési projektek stratégiai jellegéről. A bírálóbizottság tanácsadó véleménye nem köti az alapkezelő társaságot. A vélemények elfogadására kétharmados többséggel kerül sor.
(16)
A befektetési bizottság véleményét minden egyes létrejött befektetés vagy befektetésből történő kivonulás előtt, továbbá a befektetési politika kritériumaitól és szabályaitól való eltéréssel kapcsolatban kötelezően ki kell kérni. A befektetési bizottság a befektetési projektekről vagy a befektetésből való kivonulással összefüggő projektekről alkotott véleményét szintén kétharmados többséggel hozza meg, és ez nem köti az alapkezelő társaságot. A három befektető egyikének nemleges szavazatával meghozott vélemény azonban negatív véleménynek minősül. Ebben az esetben a befektetési projektet vagy a befektetésből való kivonulással összefüggő projektet a bírálóbizottság elé utalják.
(17)
A CDC Entreprises a franciaországi tőkebefektetések egyik kiemelkedő szereplője. Köteles betartani a harmadik személyek nevében történő forráskezeléssel kapcsolatos, a Pénzügyi Piaci Hatóság által diktált összes szabályt és különösen a befektetések kiválasztása vonatkozásában való függetlenségre, valamint az összeférhetetlenség megelőzésére vonatkozó szabályokat. A CDC Entreprises többek között az FSI-nek a nem jegyzett kis- és középvállalkozásokba való befektetéseit, továbbá a CDC és más befektetők nevében történő befektetéseket kezeli.
(18)
A CDC Entreprises a CDC által 100 %-ban tulajdonolt leányvállalat. A CDC Entreprises elnökét és vezérigazgatóját a CDC Entreprises igazgatótanácsa nevezi ki, amelynek tagjait a CDC nevezi ki.
(19)
A CDC Entreprises az FSI-vel támogatási és tanácsadási megállapodást kötött, amelynek értelmében az FSI egy kifejezetten erre szakosodott csoportja támogatást nyújt a CDC Entreprisesnak a befektetési projektek előzetes elbírálásában (többek között a megvalósíthatósági tanulmányokban, kockázatértékelésekben, a befektetések megtervezésében és megvalósításában), továbbá a megvalósult befektetések nyomon követésében.
(20)
Az FMEA bizottságainak szervezeti felépítése és működése okán az FMEA nevében kizárólag a CDC Entreprises vállalhat kötelezettségeket. A bizottságok döntése nem köti az alapkezelő társaságot (a befektetési politika kritériumaitól és szabályaitól való eltérés, továbbá az összeférhetetlenség kezelése kivételével, amely lehetőségek a jelen ügyre nem relevánsak). A francia hatóságok leszögezték, hogy a CDC Entreprises a mai napig sosem találta helytállónak, hogy befektetési ügyekben a bizottságok véleményével szemben foglaljon állást.
(21)
Az alábbi 1. sz. grafikon foglalja össze a francia állam, a CDC, a CDC Entreprises, az FSI, az FMEA, a PSA és a Renault közötti viszonyokat.
1. sz. grafikon
A francia állam, a CDC, a CDC Entreprises, az FSI, az FMEA, a PSA és a Renault közötti viszonyok
II.2. A Trèves vállalkozás és a vele kapcsolatban hozott intézkedések
(22)
A Trèves vállalkozás a gépjárművek belsejét alkotó alkatrészekre szakosodott vállalat. A Trèves a folyamatban lévő szerkezetátalakítási tervét megelőzően mintegy 6 500 alkalmazottat foglalkoztatott (a szerkezetátalakítási terv 1 300 főt érint). A vállalat három fő profilja a hangszigeteléshez kapcsolódó alkatrészek (5), az ülések és azok összetevői, valamint szövetek előállítása köré szerveződik. A vállalkozásnak kilenc termelőüzeme volt (ebből kettő mára már bezárt), és tizennégy országban van telephelye, egyebek között Spanyolországban, az Egyesült Királyságban, Portugáliában, Szlovéniában és a Cseh Köztársaságban. Üzleti forgalmának 40 %-át Franciaországban bonyolítja. Legfőbb ügyfelei a Renault, a Peugeot SA, a Volkswagen, a Nissan és a Toyota.
(23)
A 2008-as válság kitörése előtt nem sokkal a Trèves már kezdte learatni a 2005-ben indított első szerkezetátalakítási tervének gyümölcseit, amely a létszámleépítést és a termelési kapacitások ésszerűsítését célozta. A válság bekövetkeztekor a Trèves úgy döntött, hogy módosítja és elmélyíti szerkezetátalakítási tervét, és egy egyeztetési eljárás keretében tárgyalásokat kívánt folytatni a hitelezőivel (6).
(24)
Ennek folyományaképpen 2009. május 25-én egyeztetési jegyzőkönyv aláírására került sor a Trèves részvényese (a Severt holding, az egyetlen részvényes), a Trèves csoport társaságai, a hitelezők (vagyis a bankok), valamint az FMEA között. A jegyzőkönyv egy szerkezetátalakítási terv végrehajtására támaszkodik (a szerkezetátalakítási terv leírását lásd az V.1.1. szakaszban).
(25)
A szerkezetátalakítási terv finanszírozását [110-140] (7) millió EUR-ra becsülték. A különböző felek ezen a címen vállalták a 2009. május 25-i jegyzőkönyvben lefektetett kötelezettségeket.
(26)
A Peugeot és Renault gépjárműgyártók 33,3 millió EUR apportra vállaltak kötelezettséget a […] finanszírozásának keretében.
(27)
A Trèves csoport kötelezte magát, hogy minden tőle telhető erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy a 2009-es év folyamán kitermeljen a pénzeszközigénye [5-20] %-ának megfelelő összeget, azaz [5-30] millió EUR-t.
(28)
A bankok újabb [10-30] millió EUR-s banki hitelnyújtásról határoztak. Ezen túlmenően a bankok hozzájárultak egy [30-60] millió EUR összegű konszolidációs kölcsön folyósításához, amely a meglévő, [0-20] millió EUR-t kitevő rövidlejáratú, valamint a [30-40] millió EUR-ra rúgó középtávú hitelek visszafizetését hivatott elősegíteni. Az újabb hitelt és a konszolidációs kölcsönt 2014 […]-ig teljes összegben vissza kell fizetni.
(29)
Az FMEA 55 millió EUR összegben járult hozzá a vállalkozás életben maradásához. Ebből az összegből [40-50] millió EUR apportra a tőkéhez való hozzájutást lehetővé tevő, tartozáselismerést megtestesítő értékpapírok formájában (azaz részvénnyel kiváltható, változtatható paritású kötvények formájában) került sor, amelyek megtérülése fix kamatozású (kupon [ 8] %). Ezzel párhuzamosan [5-15] millió EUR összegű tőkeemelésre került sor (új rendes részvények jegyzése útján), amelynek révén az FMEA [ 50] %-os részesedést szerzett a Trèves tőkéjében.
(30)
Az állami hitelezők beleegyeztek egy 18,4 millió EUR összegű adósságrendezési tervbe […]. A terv lényege a Trèves vállalat adó- és társadalombiztosítási tartozásai megfizetésének kötbér- és késedelmi kamatfizetéssel párosuló átütemezése.
II.3. Az eljárás megindításához vezető okok
(31)
A Trèves szerkezetátalakítási tervének finanszírozása egy mindösszesen [100-120] millió EUR-t kitevő új tőkeapporton alapul (ez az összeg a konszolidációs kölcsönt nem tartalmazza). Ebből az összegből 55 milliót az FMEA apportált. Ehhez járul az adó- és társadalombiztosítási tartozások adósságrendezési terve 18,4 millió EUR összeggel. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság kételyeit fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy e két utóbbi intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül-e.
(32)
Az FMEA befektetését illetően a Bizottság rámutat: több tényező enged következtetni arra, hogy ez a befektetés állami eredetű. Első látásra úgy tűnik, hogy ez a befektetés állami forrásokból valósult meg, és az államnak tulajdonítható (8). A Bizottság kételyei konkrétan az FSI, az FMEA és a CDC Entreprises fent írt működésének tanulmányozásán alapulnak.
(33)
Másodsorban a Bizottság arra vonatkozó kételyeinek ad hangot, hogy a fent nevezett befektetés során betartották-e a piacgazdasági magánbefektetők vonatkozásában megkövetelt kritériumot. A gépjárműipari ágazat és a bizonyos pénzügyi nehézségekkel küszködő (9) vállalkozás helyzetének láttán a Bizottság különösen azt nem tudta teljes bizonyossággal megállapítani, hogy 1. a szerkezetátalakítási terv feltételezései hihetőek, realisták és óvatosak voltak-e; 2. a Trèves befektetést megelőző felértékelése prudenciális elveket követett-e; 3. a [ 12 %] (10) -os belső megtérülési ráta (IRR) kilátása az FMEA által vállalt kockázat fényében elegendőnek tekinthető-e.
(34)
Az adó- és társadalombiztosítási tartozások adósságrendezési tervét illetően a Bizottságban az a kérdés merült föl, hogy a francia hatóság viselkedése összehasonlítható-e egy ugyanilyen körülmények közé került, a neki járó összegek visszaszerzésére törekvő magánhitelezőével. A Bizottságnak nem állt rendelkezésére az összes olyan adat, amely arra engedett volna következtetni, hogy az állami hitelezők a 2009. május 25-i jegyzőkönyv értelmében legalább ugyanolyan kedvező helyzetben voltak, mint a Trèves magánhitelezői (vagyis a bankok), amelyek a konszolidációs kölcsön odaítélésével szintén beleegyeztek követeléseik átütemezésébe. A Bizottság ezért kételyeinek ad hangot annak kapcsán, hogy az adó- és társadalombiztosítási tartozások adósságrendezési terve során betartották-e a piacgazdasági magánhitelezőkre vonatkozó elvet.
(35)
Végül, amennyiben a két fent említett intézkedést állami támogatásnak kellene minősíteni, az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság leszögezi, hogy ezek összeegyeztethetősége a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló bizottsági iránymutatások alapján (11) (a továbbiakban: iránymutatások) vizsgálható. Ugyanakkor a Bizottság kijelenti, hogy ebben a szakaszban nem tudja teljes bizonyossággal megállapítani, hogy az említett iránymutatásokban előírt minden feltétel teljesül-e.
III. AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI
(36)
A Trèves csoport 2010. július 2-án kelt levelében közölte észrevételeit a Bizottsággal. A Trèves csoport véleménye szerint a Trèves csoportba történt FMEA-befektetés módja és körülményei, továbbá az adó- és társadalombiztosítási tartozások átütemezési terve nem tartoznak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá.
(37)
A Trèves csoport első körben azzal érvel, hogy alaptalan a támogatást az államnak tulajdonítani, mivel az FMEA-n keresztül a Trèves csoport két olyan, nemzetközi nagyságrendű gépkocsigyártó felé vállalt kötelezettségeket, amelyektől üzleti bevételének [ 50] %-a származik. Ezen túlmenően vitatja a Bizottság azon értelmezését, miszerint a társaságnak állami forrásokhoz kellett folyamodnia, hiszen meglátása szerint egyfelől az FMEA forrásai magánszereplőktől származnak, másfelől pedig egyéb magánbefektetőknek (a bankoknak) a társaság finanszírozásában való részvétele azt bizonyítja, hogy a társaság képes volt a piacról finanszírozni saját magát.
(38)
A Trèves csoport második körben határozottan visszautasítja a Bizottságnak a Trèves társaság 2005 és 2008 közötti gazdasági helyzetére vonatkozó elemzését. A társaság szerint a Bizottság összekeveri a gépjárműipari ágazat 2008-as általános válságát a társaság egyéni helyzetével, amelynek üzleti forgalma az 1999 és 2004 közötti időszakban folyamatos és számottevő bővülést mutatott (az [500-700] millió EUR-ról [900-1 100] millió EUR-ra nőtt). Ez a bővülés a gépjárműipari ágazatot 2008 második félévében sújtó válság nyomán valóban megtorpant. A 2005. és 2009. évi szerkezetátalakítási tervek nem a pénzügyi nehézségek áthidalását célozták, hanem a társaság termelési kapacitásainak racionalizására szolgáltak, éspedig a társaságnak a nehéz gazdasági helyzetből történő kilábalása, nem pedig a túlélésének biztosítása céljából, miként ezt a Trèves 2005-2007-es EBITDA-jának (12) növekedése, valamint eredményeinek 2009-től kezdődő javulása is bizonyítja.
(39)
A Trèves csoport ezenfelül vitatja, hogy a Bizottság túl nagy jelentőséget tulajdonít a francia iparügyi miniszter kijelentéseinek, miszerint ha az állam nem avatkozott volna közbe, a Trèves csődbe ment volna. Egy feszült társadalmi helyzetben tett szubjektív politikai kijelentés nem alkalmas egy vállalkozás tényleges gazdasági és pénzügyi helyzetének a megítélésére.
(40)
Következésképpen szerinte az FMEA-nak a Trèves vállalatba történt befektetésének körültekintő jellege mind pénzügyi, mind szakmai tekintetben vitán felül áll. A társaság emlékeztet arra, hogy nem az FMEA volt az egyetlen befektető, mellette más potenciális befektető is jelentkezett, és az FMEA oldalán magánpartnerek is elkötelezték magukat. Szemben azzal, amit a Bizottság a jelek szerint feltételez, semmilyen ellentmondás nincs az FMEA-befektetés pénzügyi logikája és szakmai logikája között. A Trèves csoport véleménye szerint a gépjárműipari ágazatban bevett gyakorlat, hogy egy gyártónak részesedése van az egyik beszállítójában, ami a kettejük közötti szakmai kapcsolatok erősítését és a beszállító növekedéséből adódó pénzügyi haszonszerzést szolgálja.
(41)
A Trèves csoport harmadik körben hangsúlyozza, hogy betartották a körültekintő piacgazdasági befektető elvét. A befektetési feltételek ugyanis az FMEA számára nemcsak nagyon szigorúak, hanem előnyösek is. A Trèves csoport egyébiránt 2008-2009-ben olyan alapvető ütőkártyákkal rendelkezett, amelyek biztosították számára a jövedelmezőséghez való gyors visszatérést (a feltörekvő országokban való megtelepedés és növekedés, gyártó ügyfelei portfóliójának a diverzifikálása, határozott irányulás a kutatás-fejlesztés felé). Ezen ütőkártyák figyelembevételével a Trèves szakmai és pénzügyi szerkezetátalakítása a vállalkozás helyzetének alapos átvilágítását követően óvatos és ésszerű előrejelzések alapján került kidolgozásra. Végül, a Trèves társaság 2009-2010-es jó eredményei bizonyítják, hogy a befektetésre körültekintő módon került sor.
(42)
A Trèves csoport végezetül úgy véli, hogy ha az FMEA befektetéséről bebizonyosodna, hogy az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik, ez a támogatás összeegyeztethető lenne az iránymutatásokkal, hiszen biztosított a társaság hosszú távú életképességéhez való visszatérés, a Trèves szerkezetátalakítása semmilyen versenytorzulással nem jár, és részben már végrehajtott kompenzációs intézkedésekkel párosul (ilyenek a […], a termelési kapacitások csökkentése, a létszámleépítés, végül pedig a Trèves szerkezetátalakításának állítólagosan állami eredetű finanszírozási része a szerkezetátalakítás költségeinek szigorú minimumán marad).
(43)
Az adó- és társadalombiztosítási tartozások átütemezési tervét illetően a Trèves csoport először is úgy ítéli meg, hogy betartja a piacgazdasági magánhitelezőkre vonatkozó elveket. Ezenfelül úgy gondolja, hogy a Bizottság nem előfeltételezheti azt, hogy amennyiben a befektetés esetlegesen támogatásnak minősülne, ez de facto kizárná azt, hogy a pénzügyi hatóságok körültekintő átütemezési tervre adhassanak engedélyt. Márpedig az átütemezési terv kötbéreket és késedelmi pótlékokat irányoz elő, valamint magasabb kamatlábat annál, amelyre egy magánhitelező igényt tarthatott volna, ezenfelül pedig elsőrendű jelzálogokat […], továbbá az állami hatóságok a magánhitelezőkkel együttesen léptek föl.
(44)
Az FMEA 2010. június 22-én kelt levelében közölte észrevételeit a Bizottsággal. Az FMEA a Trèves gazdasági társaságba történt befektetésével összefüggésben elhatárolja magát az állami támogatás minősítéstől, figyelemmel arra, hogy önállósággal rendelkezik először is befektetései vonatkozásában, másodsorban pedig a céljai elérése érdekében választott eljárás tekintetében.
(45)
Az FMEA hangsúlyozza, hogy beavatkozásait teljesen függetlenül határozza meg. Ez az önállóság nemcsak jogállásából, hanem irányításából is következik. Az FMEA-nak mint közös kockázatitőke-alapnak van egy alapkezelő társasága, amelyre magára is vonatkoznak a harmadik személyek nevében történő forráskezelésre vonatkozó szabályok. Az alapkezelő társaság alapszabályban biztosított függetlensége a befektetései tekintetében - mivel a tulajdonosok vagyoni érdekeinek függvényében jár el - hozzájárul az FMEA önállóságának szavatolásához a befektetési döntések meghozatala során. Ami az FMEA tanácsadó bizottságait - a bírálóbizottságot és a befektetési bizottságot - illeti, véleményüket csak a két gyártó egyikének a jóváhagyásával hozhatják meg. Az alapkezelő társaság, a CDC Entreprises a mai napig egyszer sem tért el a bizottságok által kinyilvánított véleményektől. A magánbefektetők, név szerint a Renault és a Peugeot befolyása tehát meghatározó a befektetési projektek kiválasztásában és meghatározásában.
(46)
Az FMEA-nak a Trèves gazdasági társaságba történt befektetése másrészt jól szemlélteti az FMEA befektetési politikáját: az FMEA ugyanis előnyben részesíti az erős innovációs kapacitásokkal, valamint erőteljes növekedési és jövedelmezőségi potenciállal bíró autóipari alkatrész-beszállító vállalkozásokat. Márpedig a Trèves vezető európai alkatrész-beszállító, amely iránt egyébként […] más magánalapok is érdeklődtek. A társaság eredményeinek 2010-től kezdve megfigyelhető határozott javulása bizonyítja a Trèves által ismertetett szerkezetátalakítási terv realitását és releváns voltát. A társaságnak a gazdasági és pénzügyi válság következtében előállott átmeneti nehézségei arra is lehetőséget nyújtottak az FMEA-nak, hogy igen erős biztosítékokat alkudhasson ki a befektetése számára.
(47)
Az FMEA ezért úgy ítéli meg, hogy befektetése nem minősülhet állami támogatásnak.
(48)
A Renault 2010. július 6-i keltezésű levelében juttatta el észrevételeit a Bizottsághoz. Először is vitatja a Bizottság azon állítását, miszerint az FMEA eszközeinek általa történt jegyzése kapcsolatba hozható lenne az állam által számára 2009-ben odaítélt kölcsönnel. A társaság emlékeztet arra, hogy az alap 2009. január 20-i létrehozatalakor (13) a társaságnak semmiféle információja nem volt arról, hogy az állam a jövőben esetlegesen kölcsönt folyósít a gyártóknak. A 2009 áprilisában a vállalat javára megítélt kölcsön a vállalkozás általános forrásigényeinek finanszírozását célozta, amelyek a pénzügyi piacok 2008 negyedik negyedévében és 2009 első negyedévében bekövetkezett zsugorodása folytán álltak elő.
(49)
Az, hogy a Renault jegyezte az FMEA eszközeit, gazdasági, szakmai és pénzügyi okokkal indokolható, ugyanis a Renault számára stratégiailag és pénzügyileg feltétlenül szükséges volt, hogy beszerzéseit tartósan megszilárdítsa, evégett egészséges és versenyképes beszállítókra támaszkodhasson, s mindeközben számíthasson pénzügyi befektetésének a megtérülésére. Az FMEA tehát lehetővé teszi a Renault-nak, hogy a szakágazat számára megkerülhetetlen vállalkozásokba, mint a Trèves, befektessen, a Trèves ugyanis továbbra is az európai gépjárműipar egyik meghatározó beszállítója. Következésképpen az FMEA beavatkozásai ugyanazt a megközelítést követik, mint a Renault-é, amely maga is körültekintő piacgazdasági befektető.
(50)
Végezetül, a Renault társaság fenntartás nélkül osztja az FMEA-nak a hivatalos bizottsági vizsgálati eljárás megindítására válaszul benyújtott, az FMEA irányításában játszott szerepére, az FMEA működési módjára, az FMEA függetlenségére, továbbá az alapkezelő társaságnak az állami hatóságokhoz viszonyított függetlenségére vonatkozó észrevételeit.
(51)
A PSA 2010. július 6-án kelt levelében juttatta el észrevételeit a Bizottsághoz. A PSA szerint az FMEA-nak a Trèves társaságba történt befektetése nemcsak jövedelmező, hanem a Peugeot csoport gazdasági és stratégiai érdekeinek is megfelel.
(52)
A PSA-nak az FMEA-ban való részesedésszerzése a gyártó és az Alap azon közös szándékába illeszkedik, hogy olyan erős innovációs kapacitásokkal bíró stratégia vállalkozásokba fektessenek be, amelyek képesek biztosítani az ellátás biztonságát és a legjobban megszilárdítani az autóipari alkatrész-beszállítói ágazatot. A PSA másrészt úgy ítéli meg, hogy az FMEA befektetése megfelel a kockázatvállaláshoz viszonyított jövedelmezőségi elvárásainak.
(53)
Végezetül a PSA kiemeli, hogy egyrészt az FMEA-ban való részesedésszerzésére vonatkozó döntése, másrészt a francia állam és a gyártó között 2009 márciusában megkötött 3 milliárd EUR-s kölcsönmegállapodás között semmiféle feltételviszony nincs.
(54)
A Trèves egyik, névtelenségét megőrizni kívánó versenytársa 2010. június 23-i keltezésű levelében közölte észrevételeit a Bizottsággal. A versenytárs osztja a 2010. január 29-én megindított vizsgálati eljárásról szóló bizottsági határozatban foglaltakat. A versenytárs ugyanis úgy ítéli meg, hogy a Trèves társaság már a gazdasági válság kezdete előtt is gazdasági nehézségekkel küszködött, ezért nem lehet az ideiglenes közösségi keret intézkedéseinek kedvezményezettje. Másrészt, bármilyen legyen is a Trèves gazdasági helyzete, a számára esetlegesen juttatandó állami támogatásokat a versenyre gyakorolt igen számottevő kedvezőtlen hatások miatt jelentős kompenzációs intézkedéseknek kell kísérniük. Nem indokolt ugyanis egy olyan támogatás, amelynek egyedüli célja egy vállalkozás mesterséges életben tartása egy olyan szektorban, amely hosszú távon szerkezeti kapacitástöbblettel rendelkezik. A versenytárs úgy véli, hogy a Trèves társaságot kötelezni kellene arra, hogy egyes leányvállalatainak eladásával vagy tevékenységének drasztikus csökkentésével korlátozza piaci jelenlétét, és a szerkezetátalakításhoz nagyobb mértékben járuljon hozzá a saját forrásaival.
(55)
Az olasz gazdasági fejlesztési minisztérium 2010. június 15-én kelt levelében juttatta el észrevételeit a Bizottsághoz. A Bizottság „érveit” (14) két alapvető ponton osztja: az FMEA befektetése az állami alapok meghatározó jelenléte miatt kétséget kizáróan állami támogatás, másrészt ez a fajta támogatás olyan vállalkozásokat hivatott támogatni, amelyek már 2008 második negyedéve előtt is az iránymutatások szerinti nehézségekkel küszködtek.
IV. FRANCIAORSZÁG MEGJEGYZÉSEI
(56)
A 2010. január 29-én megindított hivatalos vizsgálati eljárást követően a francia hatóságok 2010. március 25-én kelt levelükben juttatták el észrevételeiket a Bizottsághoz.
(57)
A francia hatóságok szerint az FMEA-nak a Trèves vállalkozásba történt befektetésének módja és körülményei nem tartoznak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá, hiszen a befektetés nem állami forrásokból történt, hanem többségében magán-, és nem az államnak tulajdonítható pénzeszközökből. Amennyiben pedig az FMEA forrásai mégis állami forrásoknak minősülnének, avagy a befektetési döntés az államnak lenne tulajdonítható, a francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy ez a befektetés a körültekintő piacgazdasági befektetés minden jellemzőjét magán hordozza. Másfelől pedig úgy ítélik meg, hogy az adó- és társadalombiztosítási tartozásoknak az állami hitelezők által engedélyezett átütemezése megfelel a neki járó összegek visszaszerzésére törekvő magánhitelező ismérveinek.
(58)
A francia hatóságok azzal érvelnek, hogy az FMEA befektetése semmilyen módon nem járt állami forrásoknak a „Stardust marine” ítélkezési gyakorlat értelmében történő átadásával (15). Az FMEA pénzeszközeinek a PSA és a Renault gyártókra eső része (2/3) tisztán magánpénzeszközök, ami pedig az FSI 1/3-os részesedését illeti, jóllehet ez állami eredetű, ám ezek a pénzeszközök nincsenek folyamatos állami ellenőrzés alatt. Az FSI, amelyet a magánbefektetési alapok mintájára hoztak létre, a többi magánbefektetési alapokkal versengő részvénytársaság formájában alakult meg. Az FSI hosszú távú, nyereségorientált befektetéseket eszközöl.
(59)
Másfelől az FMEA alapkezelője, a CDC Entreprises, jogállása, valamint működési módja okán nem áll az állami hatóságok felügyelete alatt. Jogállása miatt jogilag független a CDC-től, és kizárólag a tulajdonosai hasznára fektet be magánbefektetőkkel versengve vagy ezek oldalán. A CDC Entreprises tehát teljesen önállóan kezeli az FMEA pénzeszközeit. A Trèves-be történő befektetést illetően a CDC Entreprises az állam mindennemű beavatkozása nélkül követte az FMEA döntőbizottságának és befektetési bizottságának ajánlásait. A francia hatóságok ezért egyrészt arra következtetnek, hogy a befektetett források nem állami források, amennyiben nincsenek folyamatos állami ellenőrzés alatt, következésképpen nem állnak a nemzeti hatóságok rendelkezésére, másrészt pedig arra a következtetésre jutnak, hogy a befektetési döntés nem tulajdonítható az államnak, hiszen a CDC Entreprises az FMEA tulajdonosainak kizárólagos érdekében és teljesen függetlenül jár el.
(60)
Annak kapcsán, hogy az FMEA befektetése megfelel-e a körültekintő piacgazdasági befektetőkre vonatkozó elvnek, a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy az FMEA befektetési politikája előnyben részesíti a gépjárműipar számára nyereséges és stratégiai jellegű, erőteljes növekedéssel kecsegtető és erős innovációs kapacitással bíró projekteket. A Trèves esetében a befektetés több magánelemző által jóváhagyott, realista és szoros üzleti terv alapján valósult meg. Az FMEA-nak a Trèves tőkéjében való részesedésszerzése, valamint a részvénnyel kiváltható, változtatható paritású kötvények jegyzése más magánbefektetőkkel egy időben és azonos feltételekkel történt („pari passu” elvű befektetés). A francia hatóságok szerint ezek a momentumok elégségesek ahhoz, hogy megállapítható legyen, hogy a befektetés megfelel a piaci gyakorlatnak.
(61)
A piacgazdasági magánhitelező elvének alkalmazását illetően a francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy az adó- és társadalombiztosítási tartozásoknak a Trèves javára történt átütemezése megfelel az ezen kritérium alkalmazása mögött megbúvó elképzelésnek, amelynek értelmében az állami és a magánhitelezőnek egyaránt törekednie kell azon összegek visszaszerzésére, amelyekkel egy pénzügyi nehézségekkel küszködő adós tartozik neki. A francia hatóságok először is leszögezik, hogy a Trèves csoport semmiféle adó- vagy társadalombiztosítási tartozáselengedésben nem részesült. A francia hatóságok úgy vélik, hogy a magánhitelező ismérvének megítélését lehetővé tevő két alapvető elem, nevezetesen a kötbérek és késedelmi pótlékok jelenléte, valamint az alkalmazott kamatláb teljesül az adott esetben. Az átütemezési terv ugyanis az átütemezési tervről szóló megállapodást megelőzően meghatározott késedelmi kamatokat és kötbéreket irányoz elő, amelyek a Trèves által fizetendő részletek kiszámításánál figyelembe lettek véve. Másfelől a Polgári törvénykönyv 1153. cikkével összhangban, amely úgy rendelkezik, hogy szerződési kikötés hiányában a magánhitelezőnek járó összeg késedelmes megfizetése a törvényes kamatlábbal meghatározott késedelmi kamat kiszabását vonja maga után, ez a kamatláb 2009-ben, az átütemezési terv megállapításának évében 3,79 % volt. Márpedig az átütemezési terv egész futamideje alatt az éves kamat mintegy [5-10] %. A francia hatóságok kiegészítésképpen emlékeztetnek arra, hogy az adó- és társadalombiztosítási tartozások átütemezésére vonatkozó tervvel párhuzamosan a Trèves csoportnak hitelező bankok egy konszolidációs kölcsön útján saját követeléseik átütemezéséhez is hozzájárultak. A Trèves magánhitelezői tehát saját követeléseik visszafizetésének biztosítása érdekében saját maguk is fizetési könnyítést adtak.
(62)
A francia hatóságok első körben megállapítják, hogy a kapott észrevételek többsége azt erősíti meg, hogy az FMEA-nak a Trèves társaságba történt befektetése nem minősülhet állami támogatásnak. A francia hatóságok ezért ezen észrevételekkel kapcsolatban semmilyen további megjegyzést nem tesznek.
(63)
Az olasz hatóságok és a Trèves versenytársaként bemutatkozó, névtelenségbe burkolózó társaság által tett észrevételekkel kapcsolatban viszont a francia hatóságok a következő észrevételekkel kívánnak élni a Bizottság felé.
(64)
A francia hatóságok megállapítják, hogy az olasz hatóságok csupán azt állítják, hogy az FMEA-nak a Trèves társaságba történt befektetése az állami pénzeszközök által játszott „meghatározó szerep” miatt minősítendő állami támogatásnak. Ezt az állítást semmilyen bizonyíték vagy indokolás nem támasztja alá.
(65)
Úgyszintén a francia hatóságok szerint, a Trèves versenytársa bizonyítás nélkül él azzal a feltételezéssel, hogy itt állami támogatásról van szó, amely állítólag összeegyeztethetetlen a gazdasági és pénzügyi válság összefüggésében a Bizottság által 2008 decemberében elfogadott iránymutatásokkal és ideiglenes peremfeltételekkel. Az elemek, amelyekre a versenytárs gazdasági társaság érvelésében támaszkodik, vagy pontatlanok, vagy pedig összefüggéseikből kiragadottak, s ezért téves és elfogult értelmezést nyertek.
V. A VIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ INTÉZKEDÉSEK MEGÍTÉLÉSE
(66)
Amikor a Bizottság egy nemzeti intézkedést vizsgál, először is azt kell tanulmányoznia, hogy a szóban forgó intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősülhet-e. E minősítés megállapítását követően pedig a Bizottság mérlegelheti, hogy az adott intézkedés az állami támogatások tilalmának elve alóli megengedett eltérések alapján mennyiben tekinthető a közös piaccal összeegyeztethetőnek. Amennyiben a vizsgálat tárgyát képező intézkedés nem minősül állami támogatásnak, a támogatás összeegyeztethetőségének vizsgálata okafogyottá válik.
V.1. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás meglétének értékelése
(67)
Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdésének értelmében „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.”
(68)
Ez a rendelkezés felsorolja azokat az ismérveket, amelyek alapján egy nemzeti intézkedés állami támogatásnak minősülhet. Miként a Bíróság 2006. június 15-i ítéletében emlékeztet rá, ezek az ismérvek a következők: „elsősorban a támogatás állam általi vagy állami forrásból történő finanszírozása, másodsorban a valamely vállalkozásnak nyújtott előny, harmadsorban az említett intézkedés szelektív jellege, negyedsorban pedig ez utóbbinak a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatása és az ebből eredő versenytorzítás.” (16)
(69)
Ezek az ismérvek halmazati jellegűek, vagyis valamennyinek teljesülnie kell ahhoz, hogy egy intézkedést állami támogatásnak lehessen minősíteni. Ezért attól fogva, hogy a Bizottság megállapítja, hogy ezen ismérvek közül egy nem teljesül, biztonsággal állíthatja, hogy a vizsgálat tárgyát képező intézkedés nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.
V.1.1. Az FMEA 55 milliós befektetése
(70)
Ami az FMEA-nak a Trèves-be történt 55 millió EUR összegű befektetését illeti, először azt kell vizsgálni, hogy az előny ismérve teljesül-e.
(71)
Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint (17) egy vállalkozásba történő pénzapport nem tekintendő állami támogatásnak, ha az apport olyan feltételek mentén történik, amelyek egy rendes piacgazdasági körülmények között működő magánbefektető számára elfogadhatóak lennének („a piacgazdasági magánbefektető ismérve”).
(72)
Ebben a tekintetben, ha azzal a feltételezéssel élünk, hogy az FMEA a Trèves-ben birtokolt részesedését 2012 folyamán eladja, az FMEA által a befektetésére kalkulált belső megtérülési ráta (IRR) évi [ 12 %]. Ez a mutatószám az FMEA teljes befektetése, vagyis az [5-15] millió EUR összegű közvetlen tőkeapport, valamint a tőkéhez való hozzájutást lehetővé tevő, tartozáselismerést megtestesítő értékpapírok formájában (azaz részvénnyel kiváltható, változtatható paritású kötvények formájában) történt [40-50] millió EUR összegű apport adózás előtti jövedelmezőségének felel meg.
(73)
Ennélfogva annak megítélése érdekében, hogy a piacgazdasági magánbefektető ismérve teljesül-e, a Bizottságnak a következő kérdésekben kell állást foglalnia:
a)
A Trèves szerkezetátalakítási terve, amelynek alapján az FMEA kötelezettséget vállalt, hihető és realista-e?
b)
Az FMEA-nak a Trèves csoport tőkéjében történt [5-15] millió EUR-s részesedésszerzését megelőzően a Trèves csoport értéke megfelelő módon került-e meghatározásra?
c)
Az FMEA befektetésének időpontjában az IRR-t alátámasztó szerkezetátalakítási terv feltételezései ésszerűek és realisták voltak-e?
d)
Az elvárt [ 12 %] IRR elegendő-e?
(74)
A Bizottság a b) és d) kérdésekre adott válaszokhoz egyrészt az FMEA befektetési szerkezetével, másrészt a rendkívüli nyereség felosztásával összefüggő megfontolásokat csatol.
(75)
A fenti kérdésekre adandó válaszok teszik lehetővé a Bizottságnak, hogy meghatározza, hogy az FMEA hasonló feltételek mentén járt-e el, mint amilyen feltételeket megkövetelt volna egy olyan magánbefektető, akinek a befektetése egyrészt a gépjárműágazatnak a befektetés idején tapasztalható helyzetéből, másrészt a bizonyos pénzügyi nehézségekkel küszködő vállalkozás helyzetéből fakadó kockázattal járt volna.
(76)
Miként a (23) preambulumbekezdés említi, a 2008-as pénzügyi és gazdasági válság kitörését röviddel megelőzően a Trèves már kezdte learatni a 2005-ben indított első szerkezetátalakítási tervének gyümölcseit, amely a létszámleépítést és a termelési kapacitások ésszerűsítését célozta (18). A válság bekövetkeztekor a Trèves úgy döntött, hogy módosítja és elmélyíti a szerkezetátalakítási tervet.
(77)
2008 nyarának végén tehát a Trèves új lökést adott szerkezetátalakítási tervének, és 2008 decemberének végén, azaz a 2009. május 25-i egyeztetési jegyzőkönyv aláírása előtt több hónappal már a következő eredmények voltak tapasztalhatók:
-
az általános költségek erőteljes csökkenése: az e célból foganatosított intézkedések 2008 utolsó négy hónapjában lehetővé tették a Trèves tényleges általános költségei teljes összegének a 2008. évi tervelőirányzathoz viszonyított [20-30] %-os mérséklését,
-
a készletek jelentős zsugorodása: a készletek költsége 2008 második félévében [30-40] %-kal csökkent, és a júniusi [20-80] millió EUR-ról decemberre [0-60] millió EUR-ra esett vissza,
-
a tárgyi befektetések kézben tartása: 2008-ban ezek a 2008. évi tervelőirányzathoz képest [40-50] %-kal estek vissza,
-
létszámleépítés: a csoport franciaországi személyi állománya egyedül a 2008-as év folyamán [10-20] %-kal zsugorodott ([…] franciaországi alkalmazott 2008 decemberében a 2008. januári […] alkalmazottal szemben).
(78)
2009 elején a Trèves ezért hivatalosabb formában kidolgozta a szerkezetátalakítási terv újabb változatát, és ebben a […] független tanácsadó iroda segítségét vette igénybe. Az iroda konkrétan jóváhagyta a terv finanszírozásához szükségesnek ítélt ([110-140] millió EUR-nyi) pénzeszköz igényt (lásd a (25) és további premabulumbekezdéseket).
(79)
Először is hangsúlyozni kell, hogy a szerkezetátalakítási tervben szereplő, a jövőbeli üzleti forgalomra vonatkozó előirányzat hihetőnek és realistának tűnik. Az előirányzat ugyanis a gyártóktól származó igen jelentősen visszavágott rendelési állományszint előrejelzésére épül. A 2009-re várt rendelésállomány például [15-25] %-kal kisebb a 2008-as szintnél. Másfelől a tervelőirányzat összecseng az ugyanebben az időszakban a gépjárműipari ágazat elemzői (például a JD Power társaság) által készített, az ágazatnak a 2011 környékén várható kilábalására és felállására vonatkozó előrejelzésekkel. A Trèves tehát jövőbeli üzleti forgalmát a rendelési állomány óvatos és alapos becslése alapján becsülte meg. A terv az ágazat helyzetének alakulása tekintetében óvatos marad, és a 2008-ban realizált értékesítésekhez viszonyítva 2011-ben […]-os tevékenységi szintre épít.
(80)
Ezenfelül a terv számottevő költség-visszaszorítást irányoz elő. A költségcsökkentést egyebek mellett a munkaerő hatékonyságának javításával és az üzemeltetési költségek szintjén történő megtakarításokkal kívánja elérni […] (19) […]. A költségek visszaszorítása jelentős létszámleépítésre is támaszkodik (a szerkezetátalakítás összesen 1 300 főt érint).
(81)
Ezen intézkedések alapján a szerkezetátalakítási terv az alábbiakat irányozza elő:
-
az egyensúlyhoz való visszatérést 2010-től, [0-10] millió EUR adózás előtti eredménnyel, [0-10] millió EUR pozitív cash flow-val és [40-70] millió EUR EBITDA-val,
-
2011-től [10-30] millió EUR adózás előtti eredményt, [10-30] millió EUR cash flow-t és [50-80] millió EUR EBITDA-t.
(82)
Megjegyzendő, hogy mielőtt kötelezettséget vállalt volna, az FMEA maga is megbízta az […] irodát azzal, hogy 2009. március közepe és április vége között végezze el a Trèves teljes átvilágítását („due diligence”). A szerkezetátalakítási tervet az FMEA csoportjai maguk is elemezték és jóváhagyták.
(83)
Másfelől szerkezetátalakításának keretében a Trèves vállalja, hogy átengedi a tevékenységét „[…]”, miközben figyelembe veszi ennek az ügyletnek a szakmai és társadalmi egyensúlyait, és törekszik arra, hogy hozzájáruljon az új Trèves csoport szakmai eszközének versenyképességéhez.
(84)
A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a szerkezetátalakítási terv, amelynek alapján az FMEA a Trèves társaságba való befektetését eszközölte, hihetőnek és realistának tekinthető.
(85)
A Trèves saját tőkéjének értéke az FMEA-befektetés előtt [15-40] millió EUR-ban került meghatározásra. Az FMEA ezen a bázison szerezte meg a Trèves tőkéjének [ 50] %-át, amikor [5-15] millió EUR összegű tőkeemelést hajtott végre. A Bizottságnak vizsgálnia kell, hogy a vállalkozás akkori helyzetére figyelemmel ez a felértékelés megfelelő és óvatos volt-e.
(86)
Egy vállalkozás saját tőkéje értékének a megbecslésére többféle módszer létezik (20). Az egyik gyakran használt módszer az EBITDA-többszörös. E módszer alapján úgy lehet megbecsülni egy vállalkozás saját tőkéjének az értékét egy X évben, hogy ennek az X évnek az EBITDA-ját felszorozzuk az ágazatra relevánsnak ítélt számmal (szorzószámmal), és az eredményből kivonjuk a kötelezettségek nettó értékét.
(87)
Egy másik módszer az úgynevezett „Discounted Cash Flow Analysis”. A vállalkozás jövőbeli évekre rendelkezésre álló cash flow-jának („Free Cash Flows”) névleges értékét diszkontáljuk a névleges tőke súlyozott átlagköltségével (a továbbiakban: Weighted Average Cost of Capital vagy WACC), és a kapott értékből kivonjuk a kötelezettségek nettó értékét.
(88)
A harmadik módszer az üzleti forgalom többszöröse. E módszer alapján úgy lehet megbecsülni egy vállalkozás saját tőkéjének az értékét egy X évben, hogy ennek az X évnek az üzleti forgalmát felszorozzuk az ágazatra relevánsnak ítélt számmal (szorzószámmal), és az eredményből kivonjuk a kötelezettségek nettó értékét.
(89)
A Trèves saját tőkéje befektetés előtt értékének meghatározása céljából az FMEA a Discounted Cash Flow Analysis és az üzleti forgalom többszörösének módszerét használta, ugyanis mivel 2008 végén a Trèves-nek nem volt pozitív EBITDA-ja, az első említett módszer, az EBITDA-többszörös nem volt alkalmazható.
(90)
A Discounted Cash Flow Analysis módszere viszont lehetséges volt, és lehetővé tette a nyereségesség helyreállása kilátásának figyelembevételét, ami a vállalkozás teljesítménye várt javulásából adódó jótékony hatásoknak az értékelésbe történő beépítését eredményezi. Óvatossági intézkedésként és megerősítésként az üzleti forgalom többszöröse módszerének alkalmazására is sor került.
(91)
A vállalkozás Discounted Cash Flow Analysis módszerét illetően, a tőkeköltséget vagy az ágazati WACC-ot, amely az ágazat különleges kockázatát is magában foglalja, 12 %-ra becsülték. Ezek után az FMEA egy óvatosabb, a vállalkozás méretével és a befektetés nem likvid jellegével összefüggő különleges kockázathoz kapcsolódó további pótlékokat is magában foglaló, [ 12] %-os WACC-ot is számított. Az FMEA végül a vállalkozás kilábalása kontextusához (a szerkezetátalakításhoz) kötődő többletkockázat figyelembevétele érdekében [ 12] %-os WACC mellett döntött. A vállalkozás hosszú távú értékét (az úgynevezett „végértéket”) a 2011-es eredmények alapján számították ki. Így az FMEA a Trèves csoport saját tőkéjének értékét [15-40] millió EUR-ban állapította meg.
(92)
Az üzleti forgalom többszörösének módszerét illetően, a 2008. év végi üzleti forgalomra kalkulált és alkalmazott többszörös [0-1] volt. Ez a szorzószám megfelel az ügylet lebonyolításának idején az összehasonlítható vállalkozások esetében a piacon megfigyelt többszörösöknek. Helyénvaló aláhúzni, hogy ezek a többszörösök a gépjárműgyártó és az alkatrész-beszállító ágazatot 2008 végén és 2009 elején erőteljesen sújtó pénzügyi és gazdasági válság miatt negatív történelmi csúcsokat döntögettek (az üzleti forgalom hosszú távú többszörösének átlaga az autóipari alkatrész-beszállítói szektor esetében 0,51 volt). A [0-1]-es többszörös alapján a Trèves saját tőkéjének értéke [15-40] millió EUR-ra jött ki.
(93)
Így, jóllehet a [0-1]-es többszörös negatív történelmi csúcsnak tekintendő, az FMEA az ebből a többszörösből adódó értéket, és nem egy hosszú távú vagy több évre egyenletesen elosztott átlagtöbbszörösből adódó értéket fogadott el. Az FMEA a Discounted Cash Flow Analysisből adódó felértékelést sem fogadta el. A fentiekből következik, hogy a Trèves saját tőkéjének az FMEA-befektetés végrehajtása előtti felértékelése megfelelő és óvatos volt, az értékelés ugyanis a Discounted Cash Flow Analysis módszere szerint és a tőzsdei többszörösök által meghatározott intervallum alsó tartományában helyezkedik el. Egy ilyen összefüggésben elvégzett felértékelés kedvező a magánbefektető számára, hiszen az értékelési többszörösöknek a történelmi átlagszintekhez való visszatérése távlatában a rendkívüli nyereség kilátásainak erősítése irányába mutat.
(94)
Másfelől emlékeztetni kell arra, hogy az FMEA befektetése nem szorítkozik egy [5-15] millió EUR összegű tőkeapportra, amellyel a Trèves csoportban [ 50] %-os részesedést szerzett. Az FMEA ugyanis ezen felül évi [ 8] %-os kamatozású, a tőkéhez való hozzájutást lehetővé tevő, tartozáselismerést megtestesítő értékpapírok formájában (részvénnyel kiváltható, változtatható paritású kötvények) formájában további [40-50] millió EUR-t is apportált. Ez az apportösszetétel olyan kifinomult felépítés, amelyet egy ilyen ágazatban, mint a gépjárműipari alvállalkozói szektor, egy magánbefektető megkövetelt volna, ugyanis a jelentékeny nagyságú, részvénnyel kiváltható, változtatható paritású kötvénycsomag megléte, amelynek paritása a gazdasági társaság teljesítményétől függ, a létező egyik legösztönzőbb ellenőrzési mechanizmus.
(95)
Az FMEA által felállított mechanizmus a következő. A részvénnyel kiváltható, változtatható paritású kötvényeket a Trèves társaság új részvények kibocsátásával fizetheti vissza. A 2011-es paritást […] %-os bruttó fedezeti marzs elérésével határozták meg. Amennyiben a bruttó fedezet eléri ezt a küszöböt, a kötvények visszafizetése következtében az FMEA a saját tőke […] %-ának birtokába jut. Amennyiben ezt a küszöböt nem sikerül elérni, a kötvények visszafizetése folytán az FMEA a saját tőke […] %-át szerezné meg. A Trèves vezetőinek érdeke tehát az, hogy biztosítsák a bruttó fedezeti marzs elérését […]. A pénzügyi befektető és a részvényesek-vezetők érdekei ily módon szorosan összefonódnak annak érdekében, hogy a vállalatból történő kivonuláskor a társaság értéke a lehető legmagasabb legyen.
(96)
Egy magánbefektető általában úgy jár el, hogy megbecsüli a tervezett befektetési projekt által kitermelendő éves belső megtérülési rátát. Egy vállalatba történő befektetés éves IRR-jének a kiszámítása céljából meg kell határozni az adott vállalkozásnak az elvárt megtérülés idején való értékét.
(97)
Miként a (85)-(87) preambulumbekezdésben már leszögeztük, egy vállalkozás értékének a meghatározására többféle módszer létezik. A vállalkozás 2012. évi értékének becsléséhez - amikor az FMEA átruházhatja a részesedését (21) - az FMEA az EBITDA-többszörös módszeréhez folyamodott. Az ipari ágazatban gyakran használják ezt a módszert egy tőkebefektető vagy szavatolótőke-befektető kivonulása módozatainak a megtervezéséhez. Az FMEA egyébként az EBITDA alapján kalkulált elvárt megtérülés számítása során a vállalkozás kilábalását célzó releváns intézkedésre támaszkodik, mely kilábalásnak a befektetés időpontja (2009. május 25.) és 2011 vége között kell bekövetkeznie. Ráadásul azáltal, hogy az FMEA a 2011-re, és nem a 2012-re tervezett EBITDA-t veszi alapul (a 2012-es ugyanis magasabb), óvatos megközelítést választ, amelynek lényege az, hogy megbizonyosodik arról, hogy a vállalkozás kilábalása egy viszonylag rövid (valamivel két és fél évnél hosszabb) határidőn belül kielégítő módon megvalósul.
(98)
Ennélfogva az FMEA által az adott esetben kalkulált IRR a szerkezetátalakítási tervben szereplő három feltételezésen alapul. Az első az, hogy a Trèves csoport EBITDA-jának az előirányzat szerint 2011 végére [50-80] millió EUR-t kell elérnie. A második az, hogy a Trèves 2011. végi értékét az EBlTDA [1-6]-os többszörösével határozzák meg. Harmadsorban pedig a kötelezettségek nettó értékét 2011. végére [50-150] millió EUR-ra becsülik. A Bizottságnak tehát azt kell eldöntenie, hogy ezek a feltételezések hihetőek és realisták voltak-e abban az időben, amikor az FMEA a befektetését eszközölte.
(99)
Először is, a 2011-es EBITDA értékét illetően ki kell emelni, hogy ez az előirányzat a szerkezetátalakítási terv végrehajtására épül. Márpedig, miként ezt a (76) és az utána következő preambulumbekezdések kifejtik, a szerkezetátalakítási terv hihetőnek és realistának tekinthető. Így emlékeztetni kell arra, hogy a költségek visszafogása alapvetően a munkaerő hatékonyságának javítása, továbbá - a […]-nak köszönhetően - az üzemeltetési költségek szintjén történő megtakarítások révén valósul meg. A költségek visszaszorítása jelentős létszámleépítésre is támaszkodik (a szerkezetátalakítás összesen 1 300 főt érint).
(100)
Másodsorban, a vállalkozás értékének meghatározásához használt [1-6]-os EBITDA-többszörös megfelel a 2000-2009-es időszakban az ágazatra kalkulált átlagtöbbszörösnek ([1-6]), levonva belőle a társaság kilábalása kontextusával összefüggő prudenciális intézkedésként levont típuseltérést. Ez a többszörös valamivel magasabb az ágazatra a befektetés időpontjában kalkulált többszörösnél (mintegy 4,2). Ugyanakkor a 2011. év végi felértékeléshez elegendően óvatos egy [1-6]-os számra támaszkodni, figyelemmel a mutatószám tervezett helyreállására, amely egyébként a befektetés időpontjában már határozottan elkezdődött (2008 decemberében [1-6] volt, míg 2009 májusában [1-6]). Ez a többszörös a hosszú távú ágazati előrejelzésekben szereplő [1-6] és [1-6] közé eső többszörösök tükrében is különösen óvatosnak tűnik.
(101)
Harmadsorban, a 2009 áprilisában készített előrejelzések a nettó kötelezettségállomány javulását tükrözték, amelynek az előrejelzések szerint a 2008. év végi [100-200] millió EUR-ról 2010 végére [100-200] millió EUR-ra kell változnia (a kötelezettségállomány előzőleg romlott, a 2005. év végi [100-200] millió EUR-ról 2008 végére [100-200] millió EUR-ra változott.) A 2009-2011-es időszakra elfogadott EBITDA tervelőirányzat szintjére, az immateriális és tárgyi befektetésekhez kapcsolódó jelentős többletköltségek hiányára, valamint a szerkezetátalakításra képzett többlet céltartalékok hiányára figyelemmel a [0-30] millió EUR-nyi előirányzott csökkenés óvatosnak tűnik.
(102)
A fentiekre tekintettel azt a következtetést kell levonni, hogy a befektetés időpontjára kalkulált IRR ésszerű feltételezéseken alapul.
(103)
Ami azt a kérdést illeti, hogy a befektetésben rejlő kockázatra tekintettel elfogadható-e a megcélzott [ 12 %]-os IRR, a Bizottság a következő észrevételeket fogalmazza meg.
(104)
Először is, emlékeztetni kell arra, hogy a (97)-(100) preambulumbekezdésben foglaltak alapján elvégzett számítás valójában [ 15 %]-os IRR-t eredményez. Az FMEA azonban biztonsági és óvatossági intézkedésként a 2011-re várt EBITDA-ra […] %-os levonást alkalmazott. A jelen elemzés céljaira elfogadott IRR tehát a vállalkozás alakulására vonatkozó pesszimista forgatókönyvből adódik. Miként ugyanis már volt szó róla, az alapforgatókönyv [ 15 %]-os IRR-ről szól, míg az optimista forgatókönyv ([…] %-kal magasabb EBITDA) [ 20 %] körül mozgó IRR-t irányoz elő.
(105)
Ezek után rá kell mutatni, hogy az ügylet nem likvid jellegére figyelemmel az FMEA befektetésének időpontjában nem lehetséges összehasonlítható jegyzett árakra hivatkozni (például az utoljára visszafizetendő kölcsönök esetében) ahhoz, hogy meg lehessen ítélni, hogy az előirányzott IRR-szint megfelelő-e. Az alábbiakban viszont több olyan momentum ismertetésére kerül sor, amelyek lehetővé teszik az FMEA által 2009 májusában elfogadott [ 12 %]-os IRR-küszöb megítélését.
(106)
Először is le kell szögezni, hogy a gépjárműipari alvállalkozási szektorban a befektetések tényleges megtérülése gyakran alacsony. A 2008 második félévében kitört válságot megelőző öt év folyamán ugyanis az átlag IRR 8,5 % körül mozgott (22). Ugyanakkor a profi befektetők az ezen ágazathoz tartozó vállalkozásoknak [a többi szektorhoz viszonyított] alacsony értékszintjével összefüggő potenciális nyereség tudatában gyakran fektettek be ebbe a szektorba. Ezért például 2006-ban azok a befektetők, akik a piac 2003-as mélypontján fektettek be, kiugró IRR-eket könyvelhettek el (ezek három éven keresztül az évi 20 %-ot is meghaladták).
(107)
Ennélfogva a tapasztalt átlagmegtérülések meghaladása érdekében egy profi befektetőnek alapos piacismeretre kell támaszkodnia, és ez érvényes is az FMEA-ra, továbbá a hozamoptimizálást lehetővé tevő részesedési szerkezetet kell előirányoznia, ami szintén áll az FMEA befektetésére (lásd a befektetés összetételére vonatkozó megfontolásokat a (94) és (95) preambulumbekezdésben, valamint a rendkívüli nyereség felosztására vonatkozó megfontolásokat a (110) és (111) preambulumbekezdésben).
(108)
Ezen túlmenően a francia hatóságok hivatkoznak az AFIC (a Francia Tőkebefektetők Egyesülete) egyik tanulmányára, amely figyeli a franciaországi tőkebefektetési szektor teljesítményének alakulását. A tanulmány több mint 500 befektetési alapot kezelő több mint 120 szervezet által közölt adatokon alapul. Az AFIC munkái a fejlesztési célú tőke 2007. végi 14,1 %-os nettó hozamáról, míg 2008. végi 10,8 %-os nettó hozamáról számolnak be (amely az FMEA befektetéséhez közelebbi időpont). A fejlesztési célú tőke a befektetési tőkének az FMEA befektetési politikája szemszögéből releváns alosztálya (kisebbségi részesedésszerzés és friss pénzinjekció). A kezelőtársaság javadalmazási költségének figyelembevétele után, amelynek becsült összege legfeljebb […], a piaci teljesítmény felmutatásához szükséges elérendő IRR-cél 12 és 15 % között mozog.
(109)
Végezetül, a befektetés időpontjában rendelkezésre álló paraméterek lehetővé teszik a tőke súlyozott átlagköltségének (a WACC-nak) a MEDAF (23) alapján felállított és a franciaországi gépjárműipari szektorhoz igazított meghatározását, amely a Trèves vállalkozás méretével és a befektetés nem likvid jellegével összefüggő különleges kockázathoz kapcsolódó további pótlékokat is magában foglalja. A kockázati pótlékban rejlő ezen további elemekre tekintettel a vonatkozó WACC a befektetés időpontjában [ 12] %-ra lett becsülve, amelyet az FMEA [ 12] %-ra emelt meg (lásd a (91) preambulumbekezdést). Márpedig emlékeztetni kell arra, hogy a WACC az egy vállalkozás tőkenyújtói (a részvényesek és a hitelezők) által a befektetési projektek finanszírozásához megkövetelt minimum megtérülési arány. A Trèves számára kiszámított WACC tehát szignifikáns jelzés a [ 12 %]-os IRR-küszöb elfogadhatóságára nézve (24).
(110)
Másfelől alá kell húzni, hogy a Trèves vállalkozásból adódó rendkívüli nyereség az FMEA és a történelmi részvényes között nem a Trèves tőkéjében való részesedésük arányában lesz felosztva. A vállalatból történő […]-ben bekövetkező kivonulás esetére ugyanis a részvényesi megállapodás kimondja, hogy a vállalkozás értékének első […] millió EUR-nyi szelete teljes mértékben az FMEA-t illeti (első sáv). Ezután az értékesítésből származó bevételnek a […] millió EUR és az évente […] %-kal feltőkésített FMEA-befektetés összegével egyező összeg közé eső része […] %-ban az FMEA és […] %-ban a történelmi részvényesek között kerül felosztásra (második sáv). Végül e határértéken felül az eladásból származó bevétel […] %-át kapja az FMEA és […] %-át kapják a történelmi részvényesek.
(111)
A rendkívüli nyereségre vonatkozó ezen megállapodás védi az FMEA-t, hiszen az FMEA ezáltal jelentős garanciát kap arra nézve, hogy a befektetésére számított [ 12 %]-os IRR-t hamar elérik (ez az arányszám a Trèves fent ismertetett WACC-jának felel meg). Azután ez a megállapodás erőteljesen ösztönzi a történelmi részvényest és a vállalat vezetőit arra, hogy teljesítsék, sőt túl is teljesítsék a szerkezetátalakítási terv célkitűzéseit: a terv a különböző forgatókönyvek értelmében az FMEA számára [ 12 %]-os, [ 15 %]-os vagy [ 20 %]-os IRR-t eredményez.
(112)
Az előző megállapításokból tehát az következik, hogy a befektetés időpontjában az előirányzott [ 12 %]-os IRR ésszerű, és a befektetésben rejlő kockázatra tekintettel elfogadható volt.
(113)
A Trèves szerkezetátalakítási tervének, az FMEA-befektetést megelőző felértékelésének, a befektetés szerkezetének, a [ 12 %]-os IRR-t alátámasztó feltételezéseknek, továbbá az említett IRR-szint megfelelőségének elemzését követően (különös tekintettel a rendkívüli nyereség felosztására vonatkozó részvényesi megállapodásra), meg kell állapítani, hogy az FMEA hasonló feltételek mentén járt el, mint amilyen feltételeket megkövetelt volna egy olyan magánbefektető, akinek a befektetése egyrészt a gépjárműágazatnak a befektetés idején tapasztalható helyzetéből, másrészt a bizonyos pénzügyi nehézségekkel küszködő vállalkozás helyzetéből fakadó kockázattal járt volna. Más szóval, az FMEA 55 millió EUR-s befektetése megfelel a piacgazdasági magánbefektető ismérvének. Tehát nem részesíti előnyben a Trèves vállalkozást.
V.1.2. Az adó- és társadalombiztosítási tartozások átütemezési terve
(114)
A francia hatóságok 18,4 millió EUR értékben adó- és társadalombiztosítási tartozásátütemezési tervet engedélyeztek a Trèves részére. Ezen intézkedés vonatkozásában a Bizottság először is az előny ismérvét kívánja vizsgálni.
(115)
A Bizottság döntési gyakorlata és az ítélkezési gyakorlat szerint egy állami hitelező által engedélyezett tartozásátütemezési megállapodás nem képez állami támogatást akkor, ha az állami hitelező magatartása összehasonlítható egy olyan magánhitelezőével, aki „törekszik a neki járó összegek visszaszerzésére, és aki evégett az adóssal olyan megállapodásokat köt, amelyek értelmében a visszatérítés megkönnyítése érdekében a felhalmozott tartozásokat átütemezik, vagy a felek részletekben történő visszafizetésben állapodnak meg.” (25)
(116)
Az adósságátütemezési terv a Trèves állami hitelezői számára a kényszerbehajtásnál jobb megoldást jelent, kényszerbehajtás esetén ugyanis az állami hitelezők a vállalkozás általános eladósodottságára figyelemmel nem elsődleges kintlevőségeiknek csak egy részét szerezték volna vissza. Az átütemezés engedélyezésével viszont az adó- és társadalombiztosítási tartozások biztosítására elsőrendű jelzálogok […] létesítésére került sor (a 2009. május 25-i egyeztetési jegyzőkönyv […] cikke). Ezeket az eszközöket a jegyzőkönyv 7. sz. melléklete határozza meg. Nettó könyv szerinti értékük 2008. december 31-én [25-35] millió EUR volt. Az állami hitelezők javára létesített biztosítékok összege tehát a kintlevőségeiknek több mint 140 %-ára rúg; a kintlevőségek állnak a tőkéből (18,4 millió EUR), késedelmi kötbérekből és késedelmi kamatokból (lásd a (117) preambulumbekezdést).
(117)
Másfelől a Trèves állami hitelezői kamatokat is kapnak, a 18,4 millió EUR-s összeghez ugyanis még járul [1-2] millió EUR késedelmi kötbér és [1-2] millió EUR késedelmi kamat; az összes tartozást […] és […] között […] EUR-s részletekben kell visszafizetni. A kötbérek és késedelmi kamatok összege [2-4] millióra rúg, vagyis a tőke [10-20] %-ára, amely az átütemezési terv súlyozott átlag futamideje alatt mintegy [0-10] % éves kamatot tesz ki. Ez a kamatláb kezdetektől fogva magasabb volt a pénzintézetek által a Trèves-nek a 2009. május 25-i egyeztetési jegyzőkönyv keretében kiajánlott kölcsönök kamatánál, mind az új hitel, mind a konszolidációs kölcsön esetében (26).
(118)
Ebben a vonatkozásban azt is hangsúlyozni kell, hogy az állami hitelezők kötelezettségvállalása a bankok számottevő kötelezettségvállalásával párosult ([30-60] milliós konszolidációs kölcsön és [10-30] milliós új hitel). Az egyeztetési jegyzőkönyv ráadásul kifejezetten kimondja, hogy a bankok javára létesített biztosítékok csak másodrendűek […], ami azt jelenti, hogy a bankok hitelezőkként addig semmilyen biztosítékot nem érvényesíthetnek, amíg az elsőrendű állami hitelezők teljes mértékben kielégítést nem nyertek.
(119)
Ezen túlmenően a Trèves csoport semmilyen adó- és társadalombiztosítási tartozáselengedésben nem részesült.
(120)
Végül pedig a francia hatóságok megerősítették, hogy a jelenlegi átütemezési terv nem képezi egy előző terv meghosszabbítását vagy módosítását.
(121)
A fentiekből tehát kiviláglik, hogy a Trèves javára engedélyezett adó- és társadalombiztosítási tartozásátütemezési tervet a francia hatóságok a szerkezetátalakítási terv mögött megbúvó, hihetőnek ítélt feltételezések alapján (lásd az V. szakaszt) engedélyezték, és a tartozásátütemezési tervet egy ugyanilyen körülmények közé kerülő piacgazdasági magánhitelező által elfogadható részletek jellemzik.
V.2. Következtetés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás meglétének megítéléséről
(122)
Az V. szakasz 1. pontjában ismertetett pontokra figyelemmel kitűnik, hogy sem az FMEA 55 millió EUR-s befektetése, sem a 18,4 millió EUR-s adó- és társadalombiztosítási tartozásátütemezési terv nem hozza előnybe a Trèves csoportot. Következésképpen ezek az intézkedések nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak.
VI. ÁLTALÁNOS KÖVETKEZTETÉS
(123)
A szóban forgó intézkedések alapos vizsgálatát követően a Bizottság megállapítja, hogy ezek nem minősülnek az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Trèves vállalkozás vonatkozásában hozott két intézkedés, amely egyfelől az Autóipari Alkatrészbeszállítók Modernizációs Alapjának (FMEA) 55 millió EUR összegű befektetéséből, másfelől a Francia Köztársaság által engedélyezett 18,4 millió EUR összegű adó- és társadalombiztosítási tartozásátütemezési tervből áll, nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásnak.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2011. április 20-án.