РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 18 юли 2011 година
относно държавна помощ C 15/09 (ex N 196/09), която Германия е привела в действие и планира да приведе в действие в полза на Hypo Real Estate
(нотифицирано под номер C(2011) 5157)
(само текстът на немски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2012/118/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него (1),
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с тези разпоредби (2) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
На 2 октомври 2008 г. Европейската комисия временно разреши държавна помощ в полза на Hypo Real Estate Holding AG под формата на държавна гаранция в размер на 35 млрд. евро (регистрирана под дело № 44/08) (3), валидна за срок от шест месеца или до датата на представяне на надежден и обоснован план за преструктуриране за банката. Германия уведоми за мярката на 30 септември 2008 г.
(2)
На 1 април 2009 г. Германия уведоми за план за преструктуриране на Hypo Real Estate („HRE“) (регистриран под дело № 196/09). С писмо от 17 април 2009 г. Германия допълни уведомлението за плана за преструктуриране, като информира Комисията за капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро и за удължаване на държавните гаранции в размер на 52 млрд. евро, които са били предоставени съгласно одобрената схема за подкрепа на банката (4).
(3)
С писмо от 7 май 2009 г. (5) Комисията уведоми Германия, че е открила процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Това решение („решението за откриване на процедурата“) беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (6) и с него заинтересованите страни се приканват да представят мненията си.
(4)
На 3 юни 2009 г. Германия уведоми за капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро, регистрирана под дело № 333/09.
(5)
На 17 август 2009 г. Германия уведоми Комисията (регистрирано под дело номер C 15/09), че възнамерява да удължи отново гаранциите, предоставени по-рано от Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung („SoFFin“) в размер на 52 млрд. евро в полза на HRE (вж. съображение 2).
(6)
На 20 и 21 октомври 2009 г. Германия предостави още една актуализация на плана за преструктуриране, уведоми Комисията за допълнителни планирани мерки в полза на HRE (създаване на институция по ликвидация, предоставяне на допълнителни гаранции) и информира Комисията за допълнително удължаване, т.е. третото удължаване, на съществуващите гаранции на SoFFin в размер на 52 млрд. евро (регистрирано под дело № 557/09).
(7)
На 26 октомври 2009 г. Германия уведоми, под дело № 557/09, за допълнителна капиталова инжекция в размер на 3,0 млрд. евро, гаранции на SoFFin в размер на общо 18 млрд. евро в полза на HRE, както и за гаранция на SoFFin в размер на 2 млрд. евро в полза на институцията по ликвидация на HRE (7). Комисията не одобри гаранцията на SoFFin в размер на 2 млрд. евро.
(8)
На 13 ноември 2009 г. Комисията удължи официалната процедура по разследване и временно одобри капиталовите инжекции в размер на 60 млн. евро, 2,96 млрд. евро и 3 млрд. евро (по дела: C 15/09, № 333/09 и № 557/09), докато вземе окончателно решение относно плана за преструктуриране. Това решение беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (8) и с него заинтересованите страни се приканват да представят мненията си.
(9)
На 15, 16 и 17 декември 2009 г. (регистрирано под дело № 694/09) немските власти допълниха уведомлението от 26 октомври 2009 г., като представиха допълнителна информация във връзка с гаранциите на SoFFin в размер на 18 млрд. евро.
(10)
На 21 декември 2009 г. Комисията временно разреши гаранциите на SoFFin в размер на 18 млрд. евро за максимален срок от една година (дело № 694/09) (9).
(11)
На 30 април 2010 г. Германия уведоми за капиталова инжекция от SoFFin в размер на 1,85 млрд. евро (дело № 161/10).
(12)
На 19 май 2010 г. Комисията временно разреши капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро докато вземе окончателно решение относно плана за преструктуриране (10).
(13)
На 2 септември 2010 г. Германия уведоми за гаранция за ликвидност на SoFFin в размер на 20 млрд. евро (дело № 380/10).
(14)
На 10 септември 2010 г. Германия уведоми за мярка за обезценени активи - т.е. за намерението да прехвърли активи от HRE към FMS Wertmanagement AöR (11) („FMS-WM“) - и за капиталова инжекция до приблизително 2,13 млрд. евро, както и за допълнителна гаранция, т.e. гаранция за покриване на задължения до 20 млрд. евро (дело № 380/10).
(15)
На 24 септември 2010 г. Комисията отново удължи официалната процедура по разследване и временно одобри мярката за обезценени активи, гаранцията за ликвидност в размер на 20 млрд. евро и гаранцията за покриване на задължения до 20 млрд. евро. Това решение беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (12) и с него заинтересованите страни се приканват да представят мненията си. Решението на Комисията от 24 септември 2010 г. не обхвана капиталовата инжекция до 2,13 млрд. евро, за която Германия уведоми на 10 септември 2010 г.; т.e. тази капиталова инжекция не е била одобрена от Комисията.
(16)
На 14 юни 2011 г. Германия представи окончателна актуализация на плана за преструктуриране. На 15 юни 2011 г. Германия представи списък на съответните ангажименти, който беше допълнен на 1 юли 2011 г.
(17)
На 14 юни 2011 г. Германия разясни, че следващата капиталова инжекция няма да бъде в размер на 2,13 млрд. евро, както е било съобщено на 10 септември 2010 г., а че ще бъде в размер на 2,08 млрд. евро и че намалената сума ще бъде предоставена на FMS-WM.
(18)
Междувременно бяха проведени няколко заседания и телефонни конференции и беше обменена допълнителна кореспонденция между отделите на Комисията, Германия и HRE.
(19)
Комисията получи мнения от заинтересованите страни, препрати ги на Германия и получи коментари от Германия с писмо от 24 март 2010 г.
II. ПОЛУЧАТЕЛ И МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
II.1. Получател
(20)
HRE е учредено през октомври 2003 г. като отделно дъщерно дружество, състоящо се от някои части от групата HVB, насочени към дейност в областта на финансирането на недвижими имоти за търговска цел. През 2007 г. HRE пое дейността на DEPFA Bank plc със седалище в Дъблин и разшири предмета си на дейност, като включи в него финансирането на публичния сектор и инфраструктурното финансиране. Групата HRE (13) понастоящем се състои от Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) и неговите три дъщерни дружества PBB Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), DEPFA Bank plc и Hypo Real Estate Finance B.V. in Liquidation („HRE Finance i.L.“). Както DEPFA Bank plc, така и PBB имат редица допълнителни дъщерни дружества и участия. PBB е преименуваната основна банка на групата и единственото от трите дъщерни дружества на HRE Holding, което ще продължи да реализира нови дейности. Секторите, в които това дружество осъществява дейност, включват финансиране на недвижими имоти и финансиране на публични инвестиции („ФПИ“). DEPFA Bank plc намалява своята дейност и няма да сключва договори за нова дейност, считано от момента на уведомяването за настоящото решение на Комисията. Основните дейности на това дружество включват най-вече дейности, свързани с кредитиране на предприятия от публичния сектор и бюджетно кредитиране, както и с финансирането на инфраструктурни проекти (напр. пътища, мостове, тунели и обществени сгради). Както е видно от наименованието му, HRE Finance i.L. представлява дружество в производство по ликвидация (14).
(21)
FMS-WM, институцията по ликвидация за HRE, беше учредена през 2010 г. Тя управлява активите и дериватите на групата HRE, дейности, които институцията пое поради факта, че те са били или нестратегически, или са съдържали неприемлив риск или капиталова тежест. С течение на времето FMS-WM придоби собственост над значителна част от активите на HRE. FMS-WM не притежава лиценз за банкова дейност.
(22)
HRE отчете загуби в размер на 5,5 млрд. евро за финансовата 2008 г., загуби в размер на 2,2 млрд. евро за 2009 г. и загуби в размер на 0,9 млрд. евро за 2010 г.
(23)
Германия стана собственик на 90 % от HRE чрез инжектирането на капитал в размер на приблизително 3,02 млрд. евро (60 млн. евро през март 2009 г., 2,96 млрд. евро през юни 2009 г.). През есента на 2009 г. бе осъществено елиминиране на миноритарните акционери. Германия придоби останалите акции, като заплати 1,30 EUR на акция и стана собственик на 100 % от HRE. Впоследствие беше открита процедура по преструктуриране по отношение на HRE.
II.2. Затруднения на HRE в контекста на финансовата криза
(24)
В края на септември 2008 г. HRE бе изправено пред недостиг на ликвидност, който е щял да го доведе до несъстоятелност. HRE не бе в състояние да получи краткосрочно финансиране на пазарите, тъй като кризата на финансовия пазар доведе до срив на някои финансови пазари. След като Lehman Brothers кандидатства за защита на кредиторите, в средата на септември 2008 г. по-специално междубанковият пазар достигна до почти пълен застой.
(25)
Моделът на стопанска дейност на DEPFA Bank plc, дъщерно дружество, притежавано изцяло от HRE от октомври 2007 г. насам и зависещо в голяма степен от финансиране от междубанковия пазар и други краткосрочни необезпечени източници на финансиране, се оказа крайно нестабилен в условията на ликвидна криза, а произтичащите от това проблеми представляваха заплаха за самото му съществуване.
(26)
HRE трябваше да покрие краткосрочните нужди от ликвидни средства на DEFPA Bank plc. При все това обемът на кредитните линии с падеж на 30 септември 2008 г. се оказа твърде голям за възможностите за подкрепа на HRE. Освен това вътрешните сделки и дейности в рамките на групата HRE, например сделки с вземания, гаранции и гаранционни писма, показват, че повечето дружества в групата HRE са се намирали в същото положение. Поради това проблемите с ликвидността са представлявали сериозна заплаха за съществуването на групата HRE.
(27)
Освен това затрудненията на HRE се дължаха inter alia на проблем със завареното положение, произтичащ от активи, които не показват подходяща възвръщаемост на инвестициите, ако бъде взет предвид техният действителен рисков профил, както и на факта, че HRE е резултат от сливане на няколко по-малки банкови организации, които са използвали различни ИТ системи, […] (15).
II.3. Мерки за държавна помощ
(28)
Като цяло германската държава е предоставила или ще предостави на HRE капиталови инжекции в общ размер на приблизително 9,95 млрд. евро (FMS-WM е получила или ще получи част от този капитал) и гаранции в размер на 145 млрд. евро. Освен това HRE се е възползвало от мярка за облекчение на активите с елемент на помощ в размер на приблизително 20 млрд. евро.
II.3.1. Капиталови инжекции
II.3.1.1. Капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро
(29)
Като част от намерението на Германия да получи пълен контрол върху HRE, като придобие всичките му акции на няколко етапа, на 30 март 2009 г. SoFFin закупи 20 млн. нови акции, собственост на HRE, с номинална стойност от 3 EUR всяка, в резултат на което HRE получи капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро, а SoFFin придоби дял от собствения капитал на дружеството в размер на 8,65 %. На 13 ноември 2009 г. Комисията временно одобри тази капиталова инжекция.
II.3.1.2. Капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро
(30)
На 2 юни 2009 г. акционерите на HRE одобриха капиталова инжекция в HRE в размер на 2,96 млрд. евро, която бе осъществена посредством емитиране на нови акции, които следва да бъдат придобити от SoFFin. В резултат на това SoFFin придоби 90 % от акциите на HRE. Тези новоемитирани акции бяха вписани в търговския регистър на 8 юни 2009 г. На 13 ноември 2009 г. Комисията временно одобри тази капиталова инжекция.
II.3.1.3. Капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро
(31)
Капиталовата инжекция, за която беше уведомено на 26 октомври 2009 г., възлизаща на общо 3,0 млрд. евро, беше структурирана по следния начин:
а)
вливане на 2 млрд. евро в свободен резерв („freie Rücklagen“) на HRE Holding и PBB. След елиминирането на миноритарните акционери HRE е станало изцяло собственост на Германия/SoFFin.
б)
вливане на 1 млрд. евро под формата на непряко дялово участие в PBB чрез зависещ от печалбата купон в размер на 10 % годишно.
(32)
Договорите за тази капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро бяха подписани на 16 ноември 2009 г. Комисията временно одобри капиталовата инжекция на 13 ноември 2009 г.
II.3.1.4. Капиталова инжекция до 1,85 млрд. евро
(33)
Капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро в свободния резерв („freie Rücklagen“) на HRE беше разделена на два транша:
а)
капиталова инжекция в размер на 1,4 млрд. евро (този транш беше временно одобрен от Комисията на 19 май 2010 г. и беше влят в дружеството след това);
б)
капиталова инжекция в размер на до 450 млн. евро (този транш също беше временно одобрен от Комисията на 19 май 2010 г., като бе обвързан с наличието на определени обстоятелства (16). Неговото вливане все още не е осъществено, тъй като тези обстоятелства все още не са възникнали).
(34)
Капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро е част от обща нужда от капитал, определена в плана за преструктуриране на HRE. 1,4 млрд. евро от тази капиталова инжекция бяха влети с цел изпълнение на регулаторните капиталови изисквания и с цел осигуряване на буфер за риска. Договорът за тази капиталова инжекция в размер на 1,4 млрд. евро беше подписан на 20 май 2010 г. Германия очаква другата част от 1,85 млрд. евро, т.е. 450 млн. евро, да бъде влята през третото тримесечие на 2011 г.
II.3.1.5. Капиталова инжекция в размер на 2,08 млрд. евро
(35)
На 10 септември 2010 г. немските власти уведомиха за капиталова инжекция в размер до 2,13 млрд. евро в полза на HRE. На 14 юни 2011 г. Германия разясни, че следващата капиталова инжекция няма да бъде в размер на 2,13 млрд. евро, а в размер на 2,08 млрд. евро и че сумата ще бъде влята във FMS-WM. Според Германия сумата в размер на 2,08 млрд. евро ще бъде влята през третото тримесечие на 2011 г. SoFFin внесе тези 2,08 млрд. евро, със съгласието на Европейската комисия, под формата на капиталово вземане („Einlageanspruch“) в капиталовия резерв („Kapitalrücklage“) на HRE Holding. HRE Holding прехвърли това капиталово вземане на FMS-WM на 1 октомври 2010 г.
II.3.2. Гаранции
II.3.2.1. Гаранции в размер на 35 млрд. евро
(36)
На 13 ноември 2008 г. Германия осигури държавни гаранции в размер на 35 млрд. евро с цел задоволяване на нуждите на HRE от рефинансиране. Гаранциите бяха временно одобрени от Комисията на 2 октомври 2008 г.
(37)
Тези гаранции бяха осигурени във връзка с линия от ликвидни средства в размер на 20 млрд. евро, предоставена от Deutsche Bundesbank, и във връзка с гарантирани облигации в размер на 15 млрд. евро, поети от консорциум на германски финансови институции.
(38)
HRE заплати гаранционна премия на държавата за гаранцията в размер на 35 млрд. евро, която се състои от основна премия и премия, свързана с постигнатите резултати. Основната премия се състоеше от 1 % годишно върху т.нар. „гарантирана сума при първа загуба“ и от 0,5 % годишно върху т.нар. „гарантирана сума при втора загуба“. Премията, свързана с резултатите, се състоеше от 1,25 % годишно върху „гарантираната сума при първа загуба“ и от 0,25 % на година върху „гарантираната сума при втора загуба“.
II.3.2.2. Гаранции в размер на 52 млрд. евро
(39)
В периода ноември 2008 г. - февруари 2009 г. HRE получи гаранции в размер на общо 52 млрд. евро от SoFFin въз основа на одобрената схема на Германия за оздравяване на банковия сектор (17).
(40)
HRE заплати гаранционна такса в размер на 0,5 % за частите от гаранцията, които действително бяха използвани за покриването на облигации, както и такса ангажимент в размер на 0,1 % за части, които не са използвани.
II.3.2.3. Гаранция в размер на 8 млрд. евро
(41)
„Обезпечените дългови облигации“, чийто срок изтича на 23 декември 2009 г., бяха заменени от гаранция на SoFFin в размер на 8 млрд. евро. Комисията одобри временно тази гаранция на 21 декември 2009 г.
(42)
HRE заплаща гаранционна премия на SoFFin в размер на 0,5 % годишно от гарантираната сума. По отношение на частите от гаранцията, които не са използвани, се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.2.4. Гаранция в размер на 10 млрд. евро
(43)
На 21 декември 2009 г. Комисията временно одобри гаранция на SoFFin в размер на 10 млрд. евро с максимален срок от една година с цел да се обезпечат ликвидните нужди на HRE.
(44)
HRE заплаща гаранционна премия на SoFFin в размер на 0,5 % годишно от гарантираната сума. По отношение на частите от гаранцията, които не са използвани, се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.2.5. Гаранция в размер на 20 млрд. евро
(45)
HRE се нуждаеше от допълнителна гаранция за ликвидност в размер на 20 млрд. евро поради наличието на неблагоприятни развития на пазарите на капиталови и лихвени фючърси, които засягаха HRE до момента, в който активите бяха прехвърлени на институцията по ликвидация FMS-WM. Комисията временно одобри гаранцията на 24 септември 2010 г.
(46)
HRE заплаща гаранционна премия в размер на 0,8 % годишно. По отношение на неизползваната част от гаранцията се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.2.6. Гаранция в размер до 20 млрд. евро
(47)
Беше необходима гаранция за покриване на задължения в размер до 20 млрд. евро поради оставащата несигурност, свързана с технически сложните процедури във връзка с прехвърлянето на активи към институцията по ликвидация. Комисията временно одобри гаранцията на 24 септември 2010 г.
(48)
HRE заплаща гаранционна премия на SoFFin в размер на 0,8 % годишно. По отношение на неизползваната част от гаранцията се прилага такса ангажимент в размер на 0,1 % годишно.
II.3.3. Прехвърляне на активи към институцията по ликвидация
(49)
Освен това на 10 септември 2010 г. Германия уведоми за прехвърлянето на условна сума от активи на приблизителна стойност 210 млрд. евро и деривати на стойност 280 млрд. евро към институцията по ликвидация FMS-WM. FMS-WM бе създадена с решение на съвета на директорите от 8 юли 2010 г. в съответствие със германския закон Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [Закон за фонда за стабилизация на финансовия пазар] (параграф 8, буква а) от FMStFG). Тя управлява активите и дериватите на групата HRE, които е поела, тъй като те са били или нестратегически, или са съдържали неприемлив риск или капиталова тежест. FMS-WM действа независимо от HRE и се възползва от задължението на SoFFin да компенсира загуби („Verlustausgleichspflicht“). При все това FMS-WM не притежава лиценз за банкова дейност. В резултат на това много от активите на HRE биха могли да бъдат прехвърлени само номинално; бяха създадени разнообразни механизми за „прехвърляне“, които зависят от конкретни обстоятелства, с цел да бъде постигнат сходен ефект на облекчение на регулаторния капитал в полза на PBB и групата HRE.
(50)
Комисията временно одобри прехвърлянето на 24 септември 2010 г. С мярката бяха прехвърлени нестратегически и неработещи активи, например държавни облигации или необслужвани имотни заеми (или, както е описано в съображение 49, само използваният от тях регулаторен капитал) в механизъм, подкрепен от правителството, който ще бъде ликвидиран постепенно в течение на известен брой години. Сред прехвърлените нестратегически активи бяха включени и онези активи, които не биха могли да се използват като обезпечение за обезпечените облигации.
(51)
Действителната дата на прехвърлянето беше 30 септември 2010 г. Поради амортизацията към този момент счетоводната стойност на портфейла, разпределен за прехвърлянето, е била в размер на 173 млрд. евро. В съответствие със съобщението на Комисията относно обработването на обезценените активи в банковия сектор на Общността („Съобщение относно обезценените активи“ или „СОА“) (18) Комисията назначи външни експерти, които да окажат съдействие при оценяването на портфейла, като определят елемента на помощ и преценят дали и до каква степен стойността на извършеното прехвърляне е надвишавала действителната икономическа стойност (ДИС) на портфейла. Съгласно предвиденото в СОА Германия също така възложи на външен експерт да извърши независима оценка.
(52)
Портфейлът включваше заеми за недвижими имоти за търговска цел в размер на около 30 млрд. евро, които са географски диверсифицирани и се състоят най-вече от финансиране за офис сгради и търговски центрове. Те са с относително кратък срок (три години), но с по-ниско кредитно качество.
(53)
Частта с недвижими имоти за нетърговски цели от портфейла се състоеше от финансиране на публичния сектор или облигации и заеми за публични образувания или дружества за комунални услуги. По-голяма част от тази дейност се състоеше от стандартни облигации („обикновени облигации“), но също така включваше „структурирани кредитни инструменти“ в размер на 31 млрд. евро и други заеми за публичния сектор в размер на 30 млрд. евро. Качеството на активите от тази част на портфейла беше значително по-добро от това на заемите за недвижими имоти за търговска цел. При все това пазарната цена на ценните книжа беше значително намалена поради техния дългосрочен матуритет и разширяването на пазарния кредитен спред от момента на придобиването насам.
(54)
Експертите на Комисията констатираха, че за разлика от някои други дела за държавна помощ, сложните заеми за недвижими имоти за търговска цел и категориите от структурирани кредитни активи (които се състоят предимно от ценни книжа, обезпечени със студентски заеми, ценни книжа, обезпечени с активи от публичния сектор и инвестиция в суап на пълна възвращаемост в размер на 5 млрд. евро) като цяло са били надеждни. Те са очаквали единствено ограничени загуби по отношение на тези категории, макар и по-високи от прогнозираните от експертите на Германия, основно поради оценката на облигациите в брой в структурите на Halcyon/Pegasus, както и поради отрицателната основа и имплицитните разходи за финансиране в суаповете на пълна възвращаемост. От друга страна „обикновените облигации“ бяха прехвърлени на ниво суап на активите близо до паритет, значително надвишаващ тяхната ДИС. В допълнение те са принадлежали към пазари, които не са били особено обезценени, така че всъщност тяхната ДИС е следвало да бъде близка до тяхната пазарна стойност. В резултат на това експертите на Комисията заключиха, че ДИС на тази част от портфейла ще бъде значително по-ниска от стойността, на която HRE ги е прехвърлило на FMS-WM.
(55)
По отношение на портфейла от деривати експертите на Комисията се съгласиха до голяма степен с констатациите на експертите на Германия. В допълнение те изчислиха, че равностойността на кредитния риск е малко по-висока от нивото, установено от експертите на Германия и включиха някои констатации от тяхната извадка, както и обща такса за „оперативен риск“, основана на предпазливи предположения, свързани с недостатъци в общата ефективност на хеджирането.
(56)
В таблицата по-долу се посочват в обобщен вид констатациите на експертите на Комисията:
(В млрд. евро)
Портфейл
Условна стойност
Прехвърлена стойност (ПС)
Δ ДИС-ПС
(по данни от Германия)
Δ ДИС-ПС
(по данни от експертите на Комисията)
Разлики
(между данните на Комисията и данните на Германия)
Облигации
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Структуриран кредит
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Заеми за недвижими имоти за търговска цел (НИТЦ)
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Заеми за недвижими имоти за нетърговски цели
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Деривати
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Общо
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
В резултат на това размерът на помощта, който в съответствие със СОА не е съвместим с вътрешния пазар a priori (и се определя като разликата между ДИС и стойността на прехвърлянето), се определя от експертите на приблизително 16,2 млрд. евро. Трудно е да се определи общият размер на помощта, т.е. разликата между прехвърлената и пазарната стойност, поради липсата на лесно достъпни пазарни цени по отношение на частта от портфейла, свързана със заемите. Крайното предположение, че пазарната стойност на кредитния портфейл е нулева, би довело до общ размер на помощта, възлизащ на 90 млрд. евро. Ако се допусне, че заемите се търгуват по същия начин, както се търгуват и ликвидни облигации с подобен матуритет и кредитно качество, общият размер на помощта би възлизал на 20 млрд. евро.
II.4. Основания за откриване и разширяване на обхвата на задълбоченото разследване
(58)
На 7 май 2009 г. Комисията започна задълбочено разследване по отношение на мерките за държавна помощ в полза на HRE, главно поради съмнения, свързани с жизнеспособността на HRE, по-специално в контекста на стратегията за рефинансиране и нуждите на HRE. В първоначалния план за преструктуриране, представен на Комисията на 1 април 2009 г., като причини за финансовите проблеми на HRE се посочват единствено външни фактори и целта е намаляване на счетоводния баланс с едва 25 %, което означава, че обемът на рефинансиране е щял да остане висок. HRE планираше да намали счетоводния баланс на групата посредством продажба на активи на пазара, а не чрез прехвърлянето им на институция по ликвидация. Една от основните области на дейност, описани в плана за преструктуриране, беше свързана с дейностите в областта на бюджетното финансиране, които генерират ниски маржове, и освен това планът съдържаше много малко информация относно въпросите, които са жизненоважни за процеса на преструктуриране, например изменението и интегрирането на ИТ системите. На този етап Комисията изрази съмнения и дали са налице достатъчно мерки, които да ограничат нарушенията на конкуренцията, и достатъчно мерки за споделяне на тежестта.
(59)
Обхватът на задълбоченото изследване беше разширен на 13 ноември 2009 г. поради следните причини:
а)
трябваше да бъдат финансирани допълнителните мерки за държавна помощ в полза на HRE под формата на капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро (вж. съображение 30), капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро (вж. съображения 31 и 32), гаранция в размер на 8 млрд. евро (вж. съображение 41 и 42), гаранция в размер на 10 млрд. евро (вж. съображения 43 и 44) и гаранция в размер на 2 млрд. евро (19) за рефинансиране на евентуално решение за ликвидиране плюс капиталови инжекции в размер на общо 4 млрд. евро (структурирани както следва: капиталовата инжекция в размер на 1,85 млрд. евро, посочена в съображения 33 и 34, и капиталовата инжекция в размер на 2,08 млрд. евро, обсъдена в съображение 35); и
б)
Комисията изрази съмнения дали мерките за преструктуриране са съвместими със съобщението на Комисията относно връщане на жизнеспособността и оценка на мерките за преструктуриране във финансовия сектор според правилата за държавна помощ в настоящата криза (20) (съобщение относно преструктурирането).
(60)
На 24 септември 2010 г. обхватът на задълбоченото разследване беше разширен още веднъж поради следните причини:
а)
трябваше да бъдат финансирани допълнителните мерки за държавна помощ в полза на HRE, а именно гаранция в размер на 20 млрд. евро (вж. съображения 45 и 46), допълнителна гаранция в размер до 20 млрд. евро (вж. съображения 47 и 48), както и прехвърлянето на активи на институцията по ликвидация (вж. съображения 49 до 57); и
б)
Комисията изрази съмнения във връзка със съвместимостта на мярката за облекчение на активите със СОА, по-специално във връзка с прозрачността, оценяването, споделянето на тежестта и възнаграждението и отбеляза, че в плана за преструктуриране има недостатъци по отношение на демонстрирането на възстановяване на жизнеспособността, правилното споделяне на тежестта и подходящото намаляване на нарушенията на конкуренцията.
II.5. Основни характеристики на плана за преструктуриране
(61)
На 1 април 2009 г. Германия уведоми за първия проект на план за преструктуриране на HRE и, след като направи няколко изменения, тя представи окончателната актуализация на плана на 14 юни 2011 г. Освен когато е посочено друго, всички позовавания на плана за преструктуриране в останалата част от настоящото решение представляват позовавания на тази окончателна версия от 14 юни 2011 г.
(62)
Съгласно плана за преструктуриране HRE - след като бъде освободено от своите завещани обезценени активи с номинална стойност в размер на 210 млрд. евро посредством прехвърлянето им на институцията по ликвидация FMS-WM - ще преустрои своите търговски дейности по такъв начин, че неговата основна банка PBB ще може да извършва своите дейности въз основа на стабилен подход за финансиране и усъвършенствани системи за вътрешен контрол. Неговите бъдещи дейности ще бъдат със значително по-малък мащаб от тези преди настъпването на кризата, независимо дали се оценяват от гледна точка на размера на счетоводния баланс, обема на новата дейност, работна сила, мрежата от клонове или географския обхват.
(63)
В сравнение със ситуацията преди настъпването на кризата, размерът на стратегическия счетоводен баланс на PBB в края на 2011 г. - коригиран по отношение на пера в режим на намалена дейност или пера, които са били номинално прехвърлени на FMS-WM - счетоводни отчети в размер на приблизително 15 % от счетоводния баланс на HRE. Например обхватът на нова дейност, свързана с финансиране на недвижими имоти, ще бъде намален до приблизително 30 % от равнището отпреди кризата (новата дейност на HRE, свързана с финансирането на недвижими имоти за търговска цел, е била в размер на 32,1 млрд. евро през 2007 г.). Работната сила беше намалена с приблизително 30 % и всички членове на управителния съвет на HRE, които са заемали длъжност преди настъпването на кризата, бяха заменени с други. Повече от 30 участия, една трета от които извън границите на Европа, вече бяха продадени или ликвидирани или се намират в производство по ликвидация. 26 от общо 32 клона бяха закрити. Освен това беше стартиран многогодишен проект за преобразуване на нивото на групата с наименование „Ново развитие“ и бюджет в размер на приблизително 180 млрд. евро с цел подобряване и интегриране на ИТ системите.
(64)
PBB ще продължи две стратегически области на дейност, финансиране на недвижими имоти (ФНИ) и финансиране на публични инвестиции (ФПИ). И двете области на дейност са насочени към активи, които отговарят на условията за германски обезпечени облигации, или под формата на германски ипотечни облигации („Hypothekenpfandbriefe“), или под формата на германски облигации на публичния сектор („öffentliche Pfandbriefe“). Всички останали дейности, по-специално дейността в областта на бюджетното финансиране, инфраструктурното финансиране, както и дейностите на капиталовите пазари и за управление на активите, ще бъдат прекратени.
(65)
Механизмите, засягащи двете дъщерни дружества на HRE Holding, са следните: DEPFA Bank plc намалява своята дейност, считано от датата на уведомяването за настоящото решение, и няма да реализира никаква нова дейност. Същото се отнася и за нейните дъщерни дружества. HRE Finance е в производство по ликвидация и също не осъществява нова дейност.
(66)
Германия твърди, че основното решение за следване на по-консервативна търговска стратегия и за насочване към германски обезпечени облигации като първостепенен източник на рефинансиране гарантира качествено подобрение на дейностите по отпускане на заеми, тъй като те се подчиняват на правната рамка на германския закон Pfandbriefgesetz [закон за гарантираните облигации, наричан по-долу „закон за Pfandbrief“], в който са предвидени конкретни изисквания, свързани с управлението, наблюдението и контрола на рисковете, както и защитни мерки, например ограничаване на съотношението размер на заема към стойност на проекта. Тази стратегия за финансиране води до значително намаляване на предишната зависимост на HRE от междубанковия паричен пазар, който в бъдеще ще бъде необходим единствено за срока на съхраняването, предшестващ емитирането на обезпечени облигации.
III. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(67)
Комисията получи мнения от заинтересованите страни, които са представени в обобщен вид по-долу:
а)
Резюме на мнението на Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp) (ноември 2009 г.):
-
vdp e убедено, че моделът на стопанска дейност, съобразен с дейности, отговарящи на критериите за Pfandbrief, е обещаващ и може да гарантира дългосрочната жизнеспособност и рентабилност на банката без да са необходими държавни гаранции.
б)
Резюме на мнението на Heisse Kursawe Eversheds (ноември 2009 г.):
-
Heisse Kursawe Eversheds е на мнение, че държавната помощ нарушава правата на определени акционери, че планираното придобиване на всички дялове на HRE от страна на SoFFin чрез изключване на миноритарните акционери (елиминиране) представлява допълнителна държавна помощ, че елиминирането не е подходяща помощ, както и че то нарушава принципа на свободно движение на капитали.
в)
Резюме на мнението на Heisse Kursawe Eversheds (февруари 2010 г.):
-
В своето допълнително мнение Heisse Kursawe Eversheds изразява позицията, че изключването на миноритарните акционери на HRE (елиминирането) представлява държавна помощ по смисъла на член 107 et seq. от ДФЕС, че тази държавна помощ нарушава свободата на движение на капитали, както и че тази държавна помощ в полза на HRE може да бъде разрешена единствено ако HRE продължи да функционира въз основа на устойчив план за преструктуриране.
г)
Резюме на мнението на Bohdan Kalwarowskyj (февруари 2010 г.):
-
Г-н Kalwarowskyj е на мнение, че въз основа на документите за оценка на дейността на HRE, представени в контекста на елиминирането на 5 октомври 2009 г., е очевидно, че HRE ще бъде жизнеспособно и рентабилно, както и че SoFFin, в сътрудничество с HRE, има за цел да манипулира оценката на дружеството, като я намали.
IV. МНЕНИЕ НА ГЕРМАНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(68)
На 24 март 2010 г. Комисията получи мнението на Германия във връзка с мненията на заинтересованите страни:
а)
Резюме на мнението по отношение на Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
Според Германия мнението на vdp потвърждава, че планирането на модела на стопанска дейност на HRE е основано на приемливи допускания.
б)
Резюме на мнението по отношение на Heisse Kursawe Eversheds:
-
Германия е на мнение, че елиминирането не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Тъй като елиминирането не представлява държавна помощ, въпросът дали съществува нарушение на принципа на свободно движение на капитали (като според Германия случаят не е такъв) не е от значение за настоящото задълбочено разследване.
в)
Резюме на мнението по отношение на Bohdan Kalwarowskyj:
-
Германия се съгласява с г-н Kalwarowskyj, че дългосрочната жизнеспособност на HRE ще бъде гарантирана въз основа на планираните мерки за преструктуриране.
V. СТАНОВИЩЕ НА ГЕРМАНИЯ
(69)
Германия приема, че мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(70)
С оглед да гарантира, че моделът на стопанска дейност, изложен в плана за преструктуриране, се привежда в действие, и да гарантира, че е постигнато адекватно споделяне на тежестта и че нарушенията на конкуренцията са ограничени до необходимия минимум, на 15 юни 2011 г. Германия представи редица ангажименти (21), които могат да бъдат обобщени както следва:
а) Изпълнение на плана за преструктуриране и на ангажиментите: Германия ще гарантира пълно осъществяване на плана за преструктуриране в неговата окончателна версия и на ангажиментите.
б) Срок на ангажиментите: По принцип ангажиментите са валидни до приключването на периода на преструктуриране, т.е. до 31 декември 2015 г. При все това изпълнението на ангажиментите по отношение на DEPFA Bank plc и нейните дъщерни дружества по принцип ще приключи веднага след новото приватизиране на DEPFA Bank plc, ако това се случи преди изтичането на периода на преструктуриране. В такъв случай Германия ще уведоми предварително Комисията за продажбата и няма да я извърши без одобрението на Комисията, ако тя следва да бъде извършена преди 31 декември 2013 г. Ангажиментите по отношение на PBB ще приключат в момента, в който PBB бъде приватизирана отново, но във всеки случай не по-рано от 31 декември 2013 г.
в) Области на дейност: Германия ще гарантира, че единствено PBB ще осъществява нова дейност, което ще бъде извършвано само в две области - финансиране на недвижими имоти и финансиране на публични инвестиции. Прекратяват се дейностите във всички други области (портфейлът за бюджетно финансиране ще остане част от счетоводния баланс на PBB, но той ще бъде в режим на намалена дейност), а всички други дружества от групата HRE ще прекратят своите стопански дейности.
г) Ново приватизиране на PBB: Германия ще приватизира отново PBB възможно най-скоро и най-късно до 31 декември 2015 г.
д) Ограничаване на растежа на PBB: Германия ще гарантира, че коефициентите на растежа на PBB остават в рамките на определени граници, измерени от гледна точка на размера на счетоводния баланс, както и на обема от новата дейност.
е) Институция по ликвидация: Германия ще гарантира, че след 30 септември 2013 г. PBB няма да извършва нито услуги по управление на активи, нито услуги по рефинансиране за институцията по ликвидация FMS-WM, както и че от организационна гледна точка извършването на тези услуги може да бъде поето от трети страни.
ж) Пазарно присъствие: Германия ще гарантира, че PBB ще придобие нова дейност единствено на следните географски пазари:
i)финансиране на недвижими имоти:
-
основни пазари (22): Германия, Обединеното кралство, Франция и Испания,
-
допълнителни пазари: Швеция, Полша, Чешката република, Белгия, Нидерландия, Люксембург, Австрия, Швейцария, Дания, Финландия, Норвегия, Словакия и Унгария;
ii)финансиране на публични инвестиции:
-
основни пазари: Германия, Франция, Испания и Италия,
-
допълнителни пазари: Швейцария, Австрия, Полша, Унгария, Чешката република, Словакия, Швеция, Норвегия, Дания, Финландия, Белгия, Нидерландия, Люксембург и Обединеното кралство.
з) Възнаграждение за използването на институция по ликвидация: Германия ще гарантира, че HRE заплаща адекватно възнаграждение за използването на институцията по ликвидация FMS-WM в рамките на своите възможности. По-специално Германия ще гарантира, че Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung („FMSA“) ще нареди на HRE да заплати сума в размер на 1,59 млрд. евро на FMS-WM пряко или чрез своите дъщерни дружества. Тези дъщерни дружества на HRE, които са прехвърлили активи на институцията по ликвидация и чийто дял от основния капитал надвишава 15 % по принцип носят отговорност за това плащане. PBB ще запазва и натрупва печалби, за да погасява задълженията, свързани с непрякото дялово участие.
и) Ограничения по отношение на купонните плащания и разпределението на печалбата: Германия ще гарантира, че HRE и неговите дъщерни дружества се въздържат, в рамките на правните ограничения, от купонни плащания и други мерки за разпределение на печалбата.
й) Ограничения по отношение на плащанията: Германия ще гарантира, че HRE и неговите дъщерни дружества се въздържат от изплащане на съществуващите финансови инструменти.
к) Забрана за придобиване: Германия ще гарантира, че HRE и неговите дъщерни дружества няма да придобиват други предприятия в рамките на периода на преструктуриране.
л) Задължения, свързани с информационните технологии на HRE/PBB: Германия ще гарантира пълно осъществяване на проекта, изготвен с цел подобряване на ИТ системите на банката.
м) Ангажимент, свързан с RAROC (рисково коригирана възвръщаемост на капитала, risk-adjusted return on capital): Германия ще гарантира, че новата стратегическа дейност на PBB не е свързана с отпускането на каквито и да било нови заеми, които се характеризират с RAROC под 10 % за всяка отделна сделка.
н) Контролиращ управител: Германия ще гарантира, че планът за преструктуриране и всички ангажименти са правилно изпълнени, както и че изпълнението се контролира непрекъснато от контролиращ управител с достатъчна квалификация.
VI. ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА
VI.1. Наличие на държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС и потенциални получатели
(71)
Различните разглеждани мерки са осигурени или пряко от Германия, или от SoFFin, предприятие, учредено и контролирано от германското правителство, и по тази причина те включват държавни ресурси. Мерките осигуряват селективно предимство на HRE, като му позволяват да получи нов капитал и гаранции и да се възползва от мерки за облекчение на активите при по-благоприятни условия от тези, които обикновено биха могли да бъдат открити на пазара. HRE е банка, която осъществява дейността си на международно равнище, като се конкурира с други банки в Германия и други държави. Следователно, поради същите причини като вече изложените в предишните решения на Комисията относно HRE, (23) мерките представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(72)
В рамките на групата HRE единствено PBB (и неговите дъщерни дружества) осъществява нови икономически дейности и следователно може да се счита за активно на пазарите. Поради това PBB може да се разглежда като субект, който продължава дейностите на предишното дружество HRE (макар и в ограничена степен, както е разяснено в съображение 63). Всички други субекти от групата HRE (т.е. DEPFA Bank plc и нейните дъщерни дружества и HRE Finance i.L.) са в режим на намалена дейност и техните дейности са ограничени до равнището, което е необходимо, за да се даде възможност за надлежно намаляване на дейностите, но те не осъществяват нова дейност.
(73)
Крайната цел и въздействие на всички мерки за помощ (независимо дали са били официално предоставени на HRE, на HRE Holding, на PBB или на DEPFA Bank plc) е да позволят на PBB да продължи да осъществява дейност на пазарите. Поради това именно продължаващото съществуване на PBB на пазарите нарушава конкуренцията. DEPFA Bank plc (подобно на FMS-WM) може да се разглежда само като институция по ликвидация във връзка с активи, които поради различни причини не са прехвърлени на FMS-WM („банката с проблемни активи“). Тя ще реализира активите си на техния падеж или като ги продаде на пазара, но няма да сключва договори за нова дейност след датата на уведомлението за настоящото решение (24).
(74)
С оглед на факта, че по тази причина PBB представлява икономическото продължение на HRE, и в съответствие с практиката за вземане на решения на Комисията (25) PBB се счита за получателят на помощта, поради което оценката за съвместимостта на помощта ще бъде насочена към PBB.
(75)
По отношение на мнението, изразено от Heisse Kursawe Eversheds, че елиминирането представлява държавна помощ, Комисията отбелязва, че макар капиталовите инжекции в HRE да представляват държавна помощ, елиминирането на миноритарни акционери (т.е. придобиването на техните акции срещу заплащане на съответните акционери) само по себе си не представлява държавна помощ, тъй като то не предоставя на банката предимство, произтичащо от държавни ресурси. Елиминирането е включвало плащане от държавата на миноритарните акционери, но това не е оказало никакво икономическо въздействие върху HRE. От гледна точка на HRE се е променила единствено структурата на неговата собственост. В резултат на това в рамките на настоящото решение не е необходимо да се разглежда въпросът дали елиминирането нарушава разпоредбите на Договора относно свободното движение на капитали.
VI.2. Съвместимост на помощта с вътрешния пазар
VI.2.1. Прилагане на член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС
(76)
Съгласно член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС дадена помощ може да бъде счетена за съвместима с вътрешния пазар, ако чрез нея се преодолява сериозно затруднение в икономиката на държавата-членка. Тъй като обявяването в несъстоятелност на значима за системата банка може да засегне пряко финансовите пазари и косвено цялата икономика на съответната държава-членка, в контекста на понастоящем нестабилната ситуация на финансовите пазари Комисията основава на тази разпоредба своята оценка на мерките за държавна помощ в банковия сектор, предоставени съгласно законодателството за държавните помощи.
(77)
Комисията няма никакви основания да се съмнява в определението на Германия за HRE като на банка, значима за системата, по-специално в контекста на позицията, която то е заемало по-рано на германския пазар на Pfandbrief, първоначалния размер на счетоводния баланс на HRE и размера от дериватите, които HRE е притежавало по-рано.
(78)
Комисията отбелязва, че HRE е получило помощ за оздравяване, която Комисията е приела за съвместима с вътрешния пазар; при все това тази помощ трябва да бъде оценена в настоящите условия, за да се определи дали тя може да бъде счетена за помощ за преструктуриране, съвместима с вътрешния пазар. Поради това Комисията трябва да оцени съвместимостта на тези мерки и на всички допълнителни мерки за преструктуриране, т.е. на гаранциите в размер на 52 млрд. евро и на капиталовата инжекция в размер на 2,08 млрд. евро, въз основа на съобщението относно обезценените активи и на съобщението относно преструктурирането.
VI.2.2. Оценка въз основа на съобщението относно обезценените активи (СОА)
(79)
Всяко прехвърляне на активи към институция по ликвидация трябва да се осъществи в съответствие със СОА. Освен това в съобщението относно преструктурирането се посочва ясно, че по принцип адекватното възнаграждение за всяка държавна намеса е едно от най-подходящите ограничения на нарушенията на конкуренцията, тъй като то ограничава размера на държавната помощ. Освен това може да се изиска ограничаване на разширяването на банката в определени сфери на дейност или географски области, например чрез компенсации, насочени към пазара, било то специфични капиталови изисквания в случаите, в които пазарът ще бъде отслабен чрез преки ограничения върху разширяването, или ограничаване на моралния риск.
(80)
По отношение на допустимостта на активите, предназначени за прехвърляне, в параграф 34 от СОА се признава необходимостта от прагматичен и гъвкав подход към избора на видове активи, които са подходящи за мерките за обезценени активи. Комисията приложи тази гъвкавост в други дела за държавна помощ и одобри прехвърлянето на активи, които, строго погледнато, не са били проблемни, но са били нестратегически с оглед на сериозната промяна в модела на стопанска дейност на въпросната банка.
(81)
Както е посочено в параграф 46 от СОА, с цел да се улесни съсредоточаването на банката върху възстановяването на жизнеспособността и да се предотврати евентуален конфликт на интереси, е необходимо да се гарантира ясно функционално и организационно разделение между банката получател и нейните обезценени активи. Комисията разбира, че към момента на създаване на институцията по ликвидация не е било възможно, по-специално поради технически причини, незабавно да бъдат прекратени връзките между PBB и FMS-WM. При все това тази ситуация трябва да бъде коригирана възможно най-бързо. Въз основа на това Германия поема ангажимент, че PBB ще установи пълна организационна независимост на съответните услуги и вече няма да ги предоставя на FMS-WM след 30 септември 2013 г.
(82)
По отношение на оценяването и на споделянето на тежестта, в параграф 21 от СОА се посочва, че правилното възнаграждение е елемент от изискването за споделяне на тежестта. Комисията ще гарантира, както е посочено в приложение IV към СОА, че при всяко ценообразуване във връзка с облекчение на активите се включва възнаграждение в полза на държавата при адекватно отчитане на риска от бъдещи загуби, надвишаващи предвидените загуби при определянето на ДИС. В съответствие с практиката на Комисията за взимане на решения относно мерките за облекчение на активите (26), оценката на необходимото възнаграждение за ефекта на облекчение на капитала ще бъде основана на прехвърляне по ДИС, дори ако тя е по-ниска от прехвърлената стойност.
(83)
В параграф 41 от СОА се посочва, че стойността на прехвърляне следва да съответства на ДИС. В случай че дадена държава-членка сметне за необходимо - по-специално за да се избегне техническа неплатежоспособност - да използва прехвърлена стойност на активите, която надвишава тяхната ДИС, това може да бъде прието единствено ако се съпътства от коренно преструктуриране и въвеждане на условия, позволяващи възстановяването на тази допълнителна помощ на по-късен етап, например посредством механизъм за дължими възстановявания.
(84)
Въз основа на това Комисията стига до заключението, че разликата между ДИС и прехвърлената стойност, която следва да бъде възстановена на по-късен етап и която е била определена с помощта на независимите експерти на Комисията, е в размер на 16,2 млрд. евро и приканва към особено задълбочено преструктуриране и свиване на дейността на банката. Не се изисква допълнително възнаграждение в съответствие с параграф 21 от СОА, тъй като след a priori приспадане на капитал в размер на 16,2 млрд. евро мерките не включват никакъв допълнителен ефект на облекчение на капитала (27).
(85)
Комисията отбеляза, че Германия не е предвидила изрично възстановяване на тази сума. При все това тя е въвела клаузи, които позволяват да се извърши възстановяване до възможната степен. Те се състоят от:
а)
Условно плащане в размер на 1,59 млрд. евро от HRE към институцията по ликвидация.
б)
Използване на неразпределената печалба от PBB за откупване на непрякото дялово участие от Федерална република Германия.
в)
След пълното изплащане в размер на 1,59 млрд. евро подгрупата DEPFA Bank plc (т.е. дружеството майка и всички дъщерни дружества) трябва да заплатят на Германия адекватно възнаграждение за държавната помощ.
г)
Въпреки че HRE беше национализирано, Германия планира да приватизира повторно PBB, което означава, че Германия ще получи постъпленията от всяко последващо ново приватизиране. Поради факта, че държавата е направила банката публична собственост и планира да я приватизира отново, може да се заяви също така, че държавата ще се опита да възстанови колкото се може по-голяма част от приноса си и че бившите акционери имат достатъчен принос.
Освен това предложеното преструктуриране е радикално и включва драстично свиване на дейността на оздравената основна банка до приблизително 15 % от обхвата на дейност на HRE в края на 2008 г. Заедно с ангажиментите, свързани с ограничение на ръста, ограниченията на продуктовата гама, корпоративното управление и новото приватизиране посредством публичен търг, пълният пакет за преструктуриране може да бъде счетен за достатъчно радикален по смисъла на СОА.
(86)
Освен това Комисията отбелязва, че съмненията, изразени от нея относно желанието и способността на Германия и HRE да осигурят пълна ex ante прозрачност и разкриване на обезценките, са били разсеяни от предоставените обстойни данни от специализиран екип на банката. В допълнение, отчасти по искане на Комисията, беше извършен одит на данните на HRE с цел установяване на тяхната последователност и качество, което улесни окончателната оценка на експертите на Комисията. Освен това Германия и PBB се ангажираха да извършат радикални подобрения на управлението на риска и системите за докладване с цел разсейване на опасенията на Комисията относно евентуални пропуски в информационните системи за управление за в бъдеще.
VI.2.3. Съвместимост със съобщението относно преструктурирането
(87)
В съобщението относно преструктурирането се определят правилата за държавните помощи, приложими по отношение на преструктурирането на финансови институции в настоящата криза. Съгласно съобщението относно преструктурирането, с цел да бъде съвместимо с вътрешния пазар в съответствие с член 107, параграф 3, буква б) от ДФЕС, преструктурирането на дадена финансова институция в контекста на настоящата финансова криза трябва да води до възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на банката, да включва достатъчен собствен принос от получателя (споделяне на тежестта) и да се състои от достатъчно мерки, които ограничават нарушенията на конкуренцията (28).
(88)
Размерът на вече предоставените капиталови инжекции, размерът на все още неосъществената капиталова инжекция и размерът на държавната помощ, произтичаща от прехвърлянето на активите, заедно представляват повече от 20 % от стойността на претеглените спрямо риска активи на HRE преди настъпването на кризата.
VI.2.3.1. Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на PBB
(89)
В съответствие с раздел 2 от съобщението относно преструктурирането Германия представи цялостен и подробен план за преструктуриране, в който се посочват причините за финансовите трудности, пред които е изправено HRE, и се предоставя подробна информация относно модела на стопанска дейност.
(90)
Планът за преструктуриране и допълнителната информация, предоставени от Германия, показват, че трудностите на HRE са свързани основно със:
а)
статуса на HRE, и по-специално на неговото дъщерно дружество DEPFA Bank plc като банка, финансирана изцяло чрез търговия на едро без финансиране от франчайз, така че тя е зависела в голяма степен от наличието на незасегнат междубанков паричен пазар, но той временно се е намирал в пълен застой след рухването на Lehman Brothers;
б)
проблем със завареното положение, произтичащ от активи, които не демонстрират подходяща възвръщаемост на инвестициите, ако бъде взет предвид техният действителен рисков профил; както и
в)
факта, че HRE е резултат от сливане на няколко по-малки банкови организации с различни ИТ приложения, които не са били интегрирани в цялостна координирана система за управление на риска.
(91)
Както е посочено по-горе, преструктурирането и предвидените мерки, свързани главно с финансирането на банката и системите за вътрешен контрол, са предназначени да гарантират, че проблемите с ликвидността, поради които банката е непосредствено застрашена от обявяване в несъстоятелност, няма да възникнат отново. В плана за преструктуриране задълбочено се проучват основните опасения чрез насочване към по-стабилна концепция за финансиране, основана на Pfandbrief, чрез значително намаляване на предишната зависимост от междубанковия паричен пазар, чрез подобряване и интегриране на нейните ИТ системи и чрез намаляване на географския обхват, клоновата мрежа и размера на дейността в абсолютно изражение. Прекратяването на други дейности и разглеждането им като намаляване на портфейла в счетоводния баланс на PBB е логичното допълнение към тази концепция.
(92)
Следователно двете оставащи области на дейност на PBB ще бъдат насочени единствено към активи, които отговарят на условията за германски обезпечени облигации, или под формата на германски ипотечни облигации („Hypothekenpfandbriefe“), или под формата на германски облигации на публичния сектор („öffentliche Pfandbriefe“). Твърдението, че една по-консервативна търговска стратегия от този вид следва да доведе до качествено подобрение на дейностите по отпускане на заеми, е достоверно, по-специално в контекста на специфичните изисквания на германския закон за Pfandbrief във връзка с управлението, наблюдението и контрола на рисковете и неговите предпазни мерки като ограничаване на съотношение размер на заема към стойност на проекта.
(93)
В съображение 92 от решението за удължаване на процедурата от 24 септември 2010 г. (вж. съображение 15 от настоящото решение) Комисията изрази съмнения дали банката може да реализира достатъчни маржове със своите бъдещи стопански дейности, по-специално тези в сектора на публичните финанси, който се характеризира с ниски маржове. Някои от предишните дейности на HRE, свързани с финансиране на публичния сектор, а именно дейностите по ФПИ, следва да бъдат продължени. При все това дейностите по ФПИ ще включват само финансиране на продукти, свързани с инвестиции от клиенти от публичния сектор. Поради това те могат да бъдат разграничени от дейностите по бюджетно финансиране, т.е. необвързано финансиране на публичните органи, които се характеризират с особено ниски маржове. В коригирания модел на стопанска дейност са прекратени дейности по бюджетно финансиране с нисък марж (те са еквиваленти на 75 % от предишните дейности по финансиране на публичния сектор) и полученият портфейл е въведен в режим на намалена дейност в счетоводния баланс на PBB, така че тези опасения на Комисията са разсеяни. Освен това ангажиментът на Германия да гарантира, че при изпълнението на нейната стратегическа нова дейност PBB няма да сключва договори за нови заеми, които се характеризират с RAROC под 10 % на отделна сделка, спомага за разсейването на тези опасения.
(94)
Освен това Комисията отбелязва, че запазването на ФПИ като втора област на дейност на PBB ще намали опасенията на участниците на пазара и на агенциите за кредитен рейтинг относно липсата на диверсификация от страна на банките, които ограничават своите дейности само до една област на дейност (известни като „високоспециализирани банки“) и следователно ги прави прекалено зависими от една единствена област на стопанска дейност. Наличието на две области на дейност с потенциално различни цикли на дейност следва да позволи на PBB да обезпечи по-стабилни и предвидими приходи и да постигне изисканата видимост сред институционалните инвеститори.
(95)
Концепцията за преструктуриране ще доведе до по-ясна организационна структура, тъй като се прекратяват допълнителните дейности, например дейностите, свързани с капиталовите пазари, и дейностите по управление на активи, а клоновата мрежа се намалява в значителна степен. Значителен брой отдели за продажба вече бяха затворени; в съответствие с по-подробния и регионалния модел на стопанска дейност четири от тези отдели за продажба (Берлин, Хамбург, областта Рейн/Рур и Стокхолм) ще бъдат повторно отворени.
(96)
Планът за преструктуриране гарантира, че PBB няма да увеличи неправомерно своето присъствие на пазарите. Новата дейност по отпускане на заеми е ограничена до определен размер и за двете области на дейност. На своите съответни основни пазари PBB цели постигането на пазарни дялове от 1 % до 2 % за своите дейности по ФПИ и от 2 % до 6 % за своите дейности по ФНИ.
(97)
Комисията отбелязва, че банката е започнала да предприема мерки по отношение на слабостите на своите ИТ системи, които първоначално са били доста нееднородни и до голяма степен несъвършени, по-специално по отношение на функционалните възможности и приложенията за управление на риска. През 2009 г. HRE изготви многогодишен проект на нивото на групата с наименование „Ново развитие“ и бюджет в приблизителен размер от 180 млн. евро за преобразуване на ИТ средата. По този проект ще бъдат извършени различни системни подобрения в рамките на шест последователни етапа. В обхвата на проекта се включват inter alia оперативни подобрения като консолидиране на системите за управление на кредити, подобрения, свързани с управлението на риска при ИТ системите по отношение на кредитни, пазарни и ликвидни рискове, стандартизация на системите на отделите за обслужване на клиенти и подобрения във връзка с точността, изчерпателността и качеството на информацията и данните. Информацията, предоставена по отношение на съдържанието и напредъка по процеса на преобразуване на ИТ системите, подсказва, че първоначалните проблеми са били адекватно проучени и могат да бъдат решени до необходимата степен по време на периода на преструктуриране на PBB. По мнение на Комисията бъдещата ИТ система ще представлява една функционална и ефикасна платформа за навременно и добросъвестно управление на риска, подходяща за осъществяването на стопанските процеси. Поради това пълното осъществяване на проекта е от съществено значение.
(98)
Ликвидността, платежоспособността и рентабилността на PBB (29) се считат за основните показатели за жизнеспособността на банката, оценени както при базов сценарий, така и при „стресов“ сценарий (30).
(99)
Съгласно плана за преструктуриране PBB повече няма да се възползва от държавни гаранции по отношение на своето рефинансиране. Въпреки това PBB остава институция, финансирана чрез търговия на едро без финансиране от франчайз. Тази ситуация се смекчава от стратегията на PBB за значително намаляване на размера на необходимото необезпечено финансиране и вместо това се емитират обезпечени облигации, които се считат за по-стабилен източник на финансиране.
(100)
Тъй като наличието на остър недостиг на ликвидност беше една от основните причини за проблемите на HRE, които в крайна сметка доведоха до нуждата от държавна помощ, в плана за преструктуриране се предвижда осигуряването на адекватен паричен и ликвиден резерв, като се отчитат всички въздействия, които могат да произтекат от изискванията на Базел III (Базелски комитет за банков надзор). Този резерв е с най-голяма стойност в началото на периода на преструктуриране и с времето постепенно ще намалява. При базовия сценарий паричният и ликвидният резерв ще бъде в размер на приблизително [12-17] % от счетоводния баланс на PBB в края на 2011 г. и ще достигне до равнище от приблизително [7-17] % в края на 2015 г. При „стресовия“ сценарий паричният и ликвидният резерв ще надхвърля [7-10] % от счетоводния баланс на PBB в края на 2011 г. и ще достигне до равнище в размер на приблизително [7-10] % в края на 2015 г. По мнение на Комисията ситуацията с ликвидността изглежда уместна като при базовия, така и при „стресовия“ сценарий.
(101)
При съотношение на капитала от първи ред (изчислен посредством вътрешнорейтинговия подход по Базел II) с прогнозна стойност 12,9 % в края на 2011 г. при базовия сценарий или 10,5 % при „стресовия“ сценарий PBB ще бъде капитализирано в достатъчна степен и ще отговори на минималните капиталови изисквания в рамките на периода на преструктуриране. В съответствие с допусканията, използвани в плана за преструктуриране, съотношението на капитала от първи ред в края на 2015 г. ще бъде 12,4 % при базовия сценарий или 11,3 % при „стресовия“ сценарий. При все това спадът на съотношението на капитала от първи ред при базовия сценарий се дължи най-вече на предвиденото увеличение на претеглените спрямо риска активи, произтичащи от планирания ръст, а не на загуби (при базовия сценарий PBB отчита положителни резултати след данъчно облагане в периода между 2011 и 2015 г.; PBB няма да достигне до рентабилност след данъчно облагане през 2011 и 2012 г. само при „стресовия“ сценарий).
(102)
Очаква се рентабилността на PBB да се подобри в рамките на периода на преструктуриране. Съгласно плана за преструктуриране при базовия сценарий нетната печалба на PBB след данъчното облагане ще бъде в размер на [110-150] млн. евро за 2011 г. и в размер на [280-320] млн. евро за 2015 г. През 2011 г. този резултат ще съответства на възвръщаемост на собствения капитал (след данъчно облагане) в размер на едва [3-6] %, но в края на периода на преструктуриране през 2015 г. той ще съответства на възвръщаемост на собствения капитал (след данъчното облагане) в размер на [8-11] %. Следователно целевата рентабилност при базовия сценарий може да бъде счетена за задоволителна за банка, която осъществява дейността, посочена в плана за преструктуриране, както от гледна точка на жизнеспособността, така и в контекста на планираното ново приватизиране на PBB. Според Германия нетните печалби на PBB след данъчното облагане ще бъдат компенсирани от загуби от предходни години. Предвид загубите, пренесени към следващите години, това означава, че PBB ще осчетоводява загуби в счетоводния си баланс („Bilanzverluste“) до 201[…] г., но няма да направи това през 201[…] г. в контекста на откупуването на непрякото дялово участие.
(103)
Таблица 1: Прогнози за печалбите и загубите на PBB, международни стандарти за финансово отчитане (МСФО) (базов сценарий), съгласно плана за преструктуриране
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Нетни приходи от лихви и подобни доходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетни приходи от комисиони
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Приход от дейността
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Провизии за загуби по заеми
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Административни разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Салдо на други приходи/разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби преди данъчно облагане
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Данъци
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби след данъчно облагане
млн. евро
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
След извършване на оценка на основните фактори, способстващи за рентабилността на PBB, могат да бъдат идентифицирани два източника на рентабилност: първо, ще се повишат приходите на PBB, произтичащи от нейните търговски дейности, и второ, оперативните разходи ще се понижат.
(105)
По отношение на увеличението на приходите в плана за преструктуриране се допуска, че средният марж на заемите може да бъде подобрен, по-специално като се гарантира извършването на нови и по-доходоносни дейности. По отношение на дейността в областта на ФНИ нетните маржове, изчислени за настоящите портфейли, ще се подобрят от [80-100] bps (базисни пункта) на [105-120] bps за 2011 г., [105-110] bps за 2012 г. и [95-100] bps след това. Дейността в областта на ФПИ ще генерира нетен марж в размер на [27-35] bps за целия период на преструктуриране, което е значително подобрение на нетния марж с [6-12] bps, изчислен за съществуващия портфейл във връзка с дейностите по финансиране в областта на публичния сектор (31). Това подобрение до голяма степен се дължи на факта, че вече няма да бъдат осъществявани дейности по бюджетно финансиране, които се характеризират с особено ниски маржове.
(106)
Предвид значимостта на осигуряването на достатъчно големи маржове, ангажиментът на Германия, че при новата стратегическа дейност на PBB няма да се сключват договори за нови заеми с RAROC под 10 % за всяка отделна сделка, е уместен и необходим.
(107)
През 2011 и 2012 г. таксите, генерирани от услугите по управление на активи, извършвани в полза на FMS-WM (банката с проблемни активи от групата HRE), представляват важен източник на приходи за PBB. Както е посочено в СОА, с цел да се улесни съсредоточаването на банката върху възстановяването на жизнеспособността и предотвратяването на евентуален конфликт на интереси, е необходимо да се гарантира ясно функционално и организационно разделение между банката получател и нейните обезценени активи. Комисията разбира, че към момента на създаването на институцията по ликвидация не е било възможно, по-специално поради технически причини, незабавно да бъдат прекратени връзките между PBB и FMS-WM. При все това тази ситуация трябва да бъде коригирана възможно най-скоро. Въз основа на това Германия поема ангажимент, че PBB ще установи пълна организационна независимост на съответните услуги и повече няма да ги предоставя на FMS-WM след 30 септември 2013 г. Същото важи и за рефинансирането на FMS-WM. Този ангажимент също така спомага да се гарантира, че в средносрочен план рентабилността на PBB ще стане автономна и няма да се основава на приходи от такси, свързани с прехвърлянето на обезценени активи.
(108)
Комисията отбелязва, че PBB възнамерява да намали значително своите оперативни разходи. В рамките на периода на преструктуриране съотношението разходи-приходи ще се подобри значително от [64-79] % за 2011 г. на [32-42] % за 2015 г. при базовия сценарий.
(109)
PBB предприе някои радикални мерки за преструктуриране, които оказват въздействие върху нейната разходна база. Тя закри значителен брой отдели за продажба и намали своята работна сила с приблизително 30 % (1 366 служители в края на 2010 г. в сравнение с 2 000 служители в края на 2007 г.) (32). Макар тези мерки да оказват положително въздействие върху оперативните разходи в средносрочен и дългосрочен план, процесът на преструктуриране води до извънредни разходи в краткосрочен план, по-специално разходи за съкращения и обезщетения за предсрочно пенсиониране, хонорари на адвокати и консултанти и пр. Поради това по мнение на Комисията предположението, че оперативните разходи ще се стабилизират на значително по-ниско равнище веднага след приключване на процеса на преструктуриране, изглежда правдоподобно.
(110)
След прехвърлянето на обезценени активи на FMS-WM, което доведе до значително намаляване на счетоводния баланс, базовият сценарий показва, че провизиите за загуби по заеми на PBB са стабилни за периода на преструктуриране.
(111)
Освен това Комисията е на мнение, че целевата рентабилност на PBB също така е достатъчно стабилна на фона на предположенията, направени в „стресовия“ сценарий, тъй като нито жизнеспособността на банката, нито перспективите за ново приватизиране на PBB са изложени на риск. Съгласно плана за преструктуриране, при стресовия сценарий PBB ще осчетоводи загуби в размер на [100-125] млн. евро за 2011 г., но в края на периода на преструктуриране през 2015 г. се очаква PBB да реализира печалби в размер на [270-310] млн. евро. Възвръщаемостта на капитала (след данъчното облагане) ще бъде отрицателна през 2011 г. (- [2,8-3,8] %) и през 2012 г., но при този сценарий очакваната възвръщаемост на капитала за 2015 г. ще бъде в размер на почти [9-12] %.
(112)
Таблица 2: Прогнози за печалбите и загубите на PBB, международни стандарти за финансово отчитане (МСФО) („стресов“ сценарий), съгласно плана за преструктуриране
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
Нетни приходи от лихви и подобни доходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетни приходи от комисионни
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Приход от дейността
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Провизии за загуби по заеми
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Административни разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Салдо на други приходи/разходи
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби преди данъчно облагане
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Данъци
млн. евро
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Печалби/загуби след данъчно облагане
млн. евро
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
В контекста на подобренията на модела на стопанска дейност, техническата инфраструктура и организационната структура и тяхното въздействие върху положението на PBB по отношение на очакваната ликвидност, платежоспособност и рентабилност, Комисията е на мнение, че планът за преструктуриране отговаря на изискванията на съобщението относно преструктурирането по отношение на възстановяването на дългосрочната жизнеспособност.
VI.2.3.2. Собствен принос/споделяне на тежестта
(114)
В съобщението относно преструктурирането се посочва, че получателят трябва да осигури подходящ принос към разходите за преструктуриране. Принципите са посочени в раздел 3 от съобщението относно преструктурирането, както следва:
а)
Помощта за преструктуриране следва да бъде ограничена до покриване на разходите, необходими за възстановяване на жизнеспособността.
б)
За да ограничи размера на помощта до необходимия минимум, банката получател следва първо да използва собствените си ресурси за финансиране на преструктурирането, например чрез продажбата на активи.
в)
Разходите, свързани с преструктурирането, се поемат не само от държавата, но и от тези, които са инвестирали в банката, чрез абсорбиране на загубите с наличния капитал и чрез изплащане на адекватно възнаграждение за държавна намеса. Целта на споделянето на тежестта се състои от два аспекта: да се ограничат нарушенията на конкуренцията и да се смекчи моралният риск (33).
(115)
Съмненията на Комисията дали помощта е ограничена до необходимия минимум, нужен за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на PBB, бяха разсеяни. Като цяло Германия е инвестирала или ще инвестира близо 10 млрд. евро в HRE. Част от тези капиталови инжекции, т.е. 2,08 млрд. евро, ще бъдат използвани за рекапитализиране на институцията по ликвидация FMS-WM, докато друга част в размер на 1,59 млрд. евро ще бъде прехвърлена на FMS-WM в хода на преструктурирането. Приблизително 63 % от капитала, който е в размер на почти 10 млрд. евро, остава в рамките на групата HRE.
(116)
PBB е единственият субект в рамките на групата HRE, който в бъдеще ще предприема извършването на нова дейност и по тази причина ще участва активно в конкуренцията. При базовия сценарий прогнозната стойност на неговото съотношение на капитала от първи ред (въз основа на метода RBA съгласно Базел II) е 12,9 % в края на 2011 г., намалява слабо през периода на преструктуриране и достига 12,4 % в края на 2015 г. Планът за преструктуриране не поражда съмнения дали банката ще изпълни минималните капиталови изисквания през периода на преструктуриране. Прогнозираното съотношение на капитала от първи ред е добро, но не прекалено добро при съпоставяне със съотношението на капитала на конкурентите. В отговор на финансовата криза, от банките понастоящем се очаква като цяло да покажат по-високи съотношения на капитала от тези преди настъпването на кризата. Освен това трябва да се има предвид, че поради проблемите си в рамките на кризата PBB се нуждае от добра капиталова база с оглед да убеди участниците на пазара, че е надежден търговски партньор. Поради това Комисията счита, че стойността на предоставения капитал и на свързаните с него съотношения на капитала се считат за достатъчни и ограничени до необходимия минимум.
(117)
Освен това HRE се е възползвало от предоставени гаранции в размер на общо 145 млрд. евро, от които на практика са били използвани 124 млрд. евро. Тези гаранции са били необходими, за да се даде възможност за по-нататъшното функциониране на банката, когато тя е била застрашена от изпадане в неплатежоспособност, поне до момента, в който HRE е било в състояние да прехвърли своите обезценени активи на FMS-WM. Всички гаранции, които са използвани от групата HRE в размер на общо 124 млрд. евро, бяха прехвърлени на FMS-WM, считано от 1 октомври 2010 г. По този начин функционирането на PBB вече не разчита на държавни гаранции. Това прехвърляне спомогна да се гарантира, че помощта, отпусната под формата на гаранции, е била ограничена в рамките на минималния необходим период.
(118)
Както е посочено в съобщението относно преструктурирането, банките получатели следва да използват най-напред собствени си ресурси, за да финансират своето преструктуриране, което обикновено се осъществява чрез продажба на активи. HRE е отделило значителна част от своите активи, като е прехвърлило условна сума от активи на приблизителна стойност 210 млрд. евро и деривати на стойност 280 млрд. евро към институцията по ликвидация FMS-WM, с което неговият баланс на практика бе съкратен наполовина. При все това, тази сделка не е довела до никакъв излишък, който би могъл да допринесе за финансирането на разходите за преструктуриране. Самото прехвърляне следва да бъде класифицирано по-скоро като мярка за държавна помощ, тъй като цената, която HRE е получило за активите, е надвишавала ДИС на активите с около 16,2 млрд. евро. Независимо от това дружеството е продало и е в процес на продажба на няколко участия в дружества (напр. Arsago ACM GmbH (Франкфурт), Arsago Holding AG (Швейцария), DEPFA First Albany Securities LLC (Ню Йорк) и Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE е заплатило лихва на SoFFin за всички гаранции, предоставени от Германия, като съответните лихвени проценти са варирали от 0,5 % до 0,8 % годишно. Следователно дружеството е платило адекватно възнаграждение за тази част от държавната помощ в съответствие със съобщението на Комисията относно прилагане на правила за държавна помощ към мерки, взети във връзка с финансовите институции в контекста на настоящата световна финансова криза (34) („съобщението относно банковия сектор“). От друга страна, към настоящия момент банката нито е платила възнаграждение за получения капитал, нито за облекчението на капитала, произтичащо от мерките за облекчение на активите, и не е в състояние да гарантира адекватен механизъм за дължими възстановявания за елемента на помощта, получен под формата на по-висока прехвърлена стойност на активите от тяхната ДИС.
(120)
В контекста на общата икономическа ситуация на HRE може да бъде направено заключение, че банката просто не е била в положение да осъществи значителен допълнителен собствен принос по отношение на разходите за преструктуриране (35). Поради това липсата на собствен принос трябва да бъде компенсирана от особено радикални структурни мерки в плана за преструктуриране, за да се гарантира, че банката и нейните акционери адекватно споделят тежестта, свързана с оздравяването на банката. Като цяло Комисията счита, че размерът на свиването на дейността, заложено в плана за преструктуриране по отношение на размера на организацията, пазарното присъствие, обхвата на дейностите и размера на счетоводния баланс, при отчитане на специфичните обстоятелства в настоящия случай, компенсира в достатъчна степен липсата на адекватен собствен принос.
(121)
Освен това трябва да се има предвид, че банката е била национализирана, както и че компенсацията, получена от нейните предишни акционери, е била основана на оценката на дружеството без наличието на държавна помощ (36). От гледна точка на държавната помощ този резултат представлява положителен елемент и означава, че предишните акционери са били отписани и следователно може да бъде счетено, че са осъществили достатъчен принос по отношение на разходите за преструктуриране на HRE.
(122)
Освен това Германия е поела ангажимент по отношение на собствениците на подчинен дълг на HRE, че HRE няма да осъществява плащания по собствено усмотрение по финансови инструменти, свързани с печалби, към трети страни, като по този начин се гарантира, че притежателите на капитал от втори ред ще получат малка или никаква компенсация за своите инвестиции и по този начин ще участват в споделянето на тежестта, по същия начин, по който участват притежателите на капитал от първи ред.
(123)
Поради това Комисията заключва, че акционерите на HRE осъществяват достатъчен принос по отношение на разходите за преструктуриране и че вследствие на това моралния риск е адекватно смекчен.
VI.2.3.3. Мерки за ограничаване на нарушаването на конкуренцията
(124)
Що се отнася до мерките за ограничаване на нарушаването на конкуренцията, в съобщението за преструктуриране се посочва, че в оценката си Комисията трябва да вземе под внимание размера на помощта, степента на споделяне на тежестта и позицията, която ще заеме финансовата институция на пазара след преструктурирането. Въз основа на този анализ следва да се приложат подходящи мерки.
(125)
Причинените от HRE нарушения на конкуренцията са значителни. Като цяло германската държава е предоставила или ще предостави на HRE капиталови инжекции с приблизителен общ размер 9,95 млрд. евро (FMS-WM е получила или ще получи част от този капитал) и гаранции в размер на 145 млрд. евро. Освен това HRE се е възползвало от мярка за облекчение на активите, която съдържа елемент на помощ с приблизителен размер 20 млрд. евро. С оглед на тази значителна държавна подкрепа трябва да бъде извършено дълбоко преструктуриране на HRE.
(126)
Приемникът на HRE - банка PBB, ще бъде подходящо финансирана и облекчена от тежестта на рисковото отпускане на заеми, извършено в миналото от HRE. Необходима е била помощ с голям размер за задържане на PBB на пазара и за улесняване на разделянето. При все това PBB ще бъде много по-малка банка и Германия е въвела достатъчно мерки за ограничаване на каквото и да било нарушение на конкуренцията.
(127)
На първо място, PBB ще представлява икономически субект, който е много различен от предишното дружество HRE. То е национализирано и понастоящем е в процес на задълбочено преструктуриране. В резултат на това PBB е много по-малка банка от HRE. След прехвърлянето на редица активи на FMS-WM сумата на стратегическия счетоводен баланс на PBB - при получаването на която не са взети предвид тези пера от счетоводния баланс, които са в режим на затруднено положение или са били номинално прехвърлени на FMS-WM - възлиза на около 15 % от счетоводния баланс на HRE в края на 2008 г.
(128)
На второ място, Германия е представила пред Комисията няколко ангажимента, които имат за цел да ограничат пазарното присъствие на PBB, описано по-подробно в раздел V. PBB ще осъществява нова дейност само в две области на дейност, ФНИ и ФПИ. Тези две области на дейност имат само ограничена възможност за растеж по време на периода на преструктуриране, тъй като обемът на новата дейност, сумата на счетоводния баланс и размерът на портфейла трябва да останат в рамките на определените граници при ефективно ограничаване на способността на PBB да разширява обхвата си на пазара и по този начин да нарушава конкуренцията. Тези тавани на ръста ще останат в сила поне до 31 декември 2013 г. и по възможност по-дълго, ако PBB не бъде приватизирана повторно до тогава. Всички други субекти от групата HRE трябва да прекратят дейността си и да намалят размера на своите портфейли, по-специално на тези, които са свързани с инфраструктурно финансиране, капиталови пазари и управление на активи, както и дейностите, свързани с бюджетно финансиране.
(129)
На трето място, с цел да се разсеят опасенията на Комисията, че PBB може да навреди на конкуренцията и на конкурентите посредством прекалено агресивни стратегии за ценообразуване, Германия е поела ангажимент, че новата стратегическа дейност на PBB няма да е свързана с емитиране на нови заеми с RAROC в размер по-нисък от 10 % за всяка отделна сделка. По мнение на Комисията този ангажимент ще представлява друга ефективна мярка срещу излишното нарушаване на конкуренцията.
(130)
На четвърто място, дейностите на PBB ще бъдат ограничени от ограничения в поведението, които включват забрана относно придобиванията и забрана относно позоваването на държавната подкрепа с рекламна цел.
(131)
Накрая, Германия е поела ангажимент да приватизира отново PBB възможно най-скоро, т.е. най-късно до 31 декември 2015 г. Продажбата на PBB няма да позволи на Федерална република Германия да възстанови (част от) инвестираните в HRE средства. Освен това Комисията отбелязва, че навременното ново приватизиране може да осигури възможността за трети страни да придобият PBB.
VII. КОНТРОЛ
(132)
Германия е поела ангажимент, че изпълнението на плана за преструктуриране на HRE и изпълнението на ангажиментите ще се наблюдават от контролиращ управител, който ще представя доклади до Комисията на всяко тримесечие.
VIII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(133)
Комисията заключава, че анализираните по-горе мерки представляват държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.
(134)
Освен това Комисията заключава, че помощта за преструктуриране е съвместима с вътрешния пазар съгласно член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, при условие че бъде изпълнен планът за преструктуриране, който е бил актуализиран окончателно на 14 юни 2011 г., и при условие че бъде бъдат изпълнени ангажиментите, изложени в приложението към настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, която Германия е привела в действие и планира да приведе в действие в полза на Hypo Real Estate Group, състояща се от
-
капиталова инжекция в размер на 60 млн. евро, за която е отправено уведомление на 17 април 2009 г.,
-
капиталова инжекция в размер на 2,96 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 3 юни 2009 г.,
-
капиталова инжекция в размер на 3 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 26 октомври 2009 г.,
-
капиталова инжекция в размер на 1,85 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 30 април 2010 г. и от която 450 млн. евро зависят от наличието на определени обстоятелства,
-
капиталова инжекция в размер на 2,08 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 10 септември 2010 г.,
-
гаранции в размер на 35 млрд. евро, за които е отправено уведомление на 30 септември 2008 г.,
-
гаранции в размер на 52 млрд. евро, за които е отправено уведомление на 17 април 2009 г.,
-
гаранция в размер на 8 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 26 октомври 2009 г.,
-
гаранция в размер на 10 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 26 октомври 2009 г.,
-
гаранция за ликвидност в размер на 20 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 2 септември 2010 г.,
-
гаранция за покриване на задължения в размер на 20 млрд. евро, за която е отправено уведомление на 10 септември 2010 г., и
-
прехвърляне на активи на институцията по ликвидация FMS Wertmanagement AöR, за което е отправено уведомление на 10 септември 2010 г.
е съвместима с вътрешния пазар на основание член 107, параграф 3, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз в контекста на ангажиментите, изложени в приложението към настоящото решение.
Член 2
От датата на приемането на настоящото решение Германия представя на Комисията на всяко тримесечие подробни доклади за мерките, предприети за неговото спазване в съответствие с графика, изложен в приложението относно ангажиментите.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.
Съставено в Брюксел на 18 юли 2011 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2011. július 18.)
a Németország által a Hypo Real Estate számára nyújtott, illetve nyújtani kívánt C 15/09. (korábbi N 196/09.) sz. állami támogatásról
(az értesítés a C(2011) 5157. számú dokumentummal történt)
(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2012/118/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG -
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére, (1)
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
azt követően, hogy az említett cikkek értelmében felhívta az érdekelteket észrevételeik megtételére és tekintettel a benyújtott észrevételekre, (2)
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
2008. október 2-án az Európai Bizottság ideiglenesen, azaz hat hónapos időtartamra, illetve a bank hitelt érdemlő és megalapozott szerkezetátalakítási tervének benyújtásáig engedélyezte a Hypo Real Estate Holding AG számára nyújtott 35 milliárd EUR összeg feletti, állami kezességvállalás formáját öltő állami támogatást (bejegyezve az N 44/08. szám alatt). (3) Németország 2008. szeptember 30-án jelentette be az intézkedést.
(2)
2009. április 1-jén Németország a Hypo Real Estate konszernre (a továbbiakban: HRE) vonatkozó szerkezetátalakítási tervet jelentett be (bejegyezve az N 196/09. szám alatt). 2009. április 17-én kelt levelével Németország kiegészítette a szerkezetátalakítási tervről szóló bejelentést, és a Bizottságot 60 millió EUR összegű tőkejuttatásról, valamint a jóváhagyott német bankmentési terv alapján biztosított, 52 milliárd EUR összeget kitevő állami kezességvállalási keret meghosszabbításáról értesítette. (4)
(3)
A Bizottság 2009. május 7-én (5) kelt levelével értesítette Németországot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról. E határozatot (az eljárás megindítására vonatkozó határozat) az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (6)
(4)
2009. június 3-án Németország 2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be (bejegyezve az N 333/09. szám alatt).
(5)
2009. augusztus 17-én Németország értesítette a Bizottságot arról, hogy a pénzügyipiac-stabilizációs alap (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, a továbbiakban: SoFFin) által a HRE számára biztosított 52 milliárd EUR összegű kezességvállalásokat ismételten meg kívánja hosszabbítani (bejegyezve a C 15/09. szám alatt) (lásd (2) preambulumbekezdés).
(6)
2009. október 20-án és 21-én Németország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv újabb, aktualizált változatát, a Bizottságnál további, a HRE-t érintő tervezett intézkedéseket jelentett be (követeléskezelő társaság létrehozása, további garanciák biztosítása), valamint értesítette a Bizottságot a meglévő, 52 milliárd EUR összeget kitevő SoFFin-kezességvállalások újabb, immár harmadik meghosszabbításáról (bejegyezve az N 557/09. szám alatt).
(7)
2009. október 26-án az N 557/09. szám alatt Németország a HRE számára további 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatást és összesen 18 milliárd EUR összeget kitevő, a SoFFin által nyújtott kezességvállalást, valamint a SoFFin által a HRE-követeléskezelő társaságnak biztosított 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást jelentett be. (7) A Bizottság a SoFFin által nyújtott 2 milliárd EUR összegű kezességvállalást nem engedélyezte.
(8)
2009. november 13-án a Bizottság kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, és ideiglenesen, a szerkezetátalakítási tervről szóló végleges bizottsági határozat meghozataláig engedélyezte a 60 millió EUR, a 2,96 milliárd EUR és a 3 milliárd EUR összegeket kitevő tőkejuttatásokat (a C 15/09., az N 333/09. és az N 557/09. sz. ügyekben). E határozatot az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. (8)
(9)
2009. december 15-én, 16-án és 17-én Németország a 2009. október 26-i bejelentés kiegészítéseként további adatokat szolgáltatott a SoFFin által nyújtott 18 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásra vonatkozóan (bejegyezve az N 694/09. szám alatt).
(10)
2009. december 21-én a Bizottság a SoFFin által nyújtott 18 milliárd EUR összegű kezességvállalást ideiglenesen, maximum egy évre engedélyezte (N 694/09. sz. ügy). (9)
(11)
2010. április 30-án Németország a SoFFin által nyújtott 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be (N 161/10. sz. ügy).
(12)
2010. május 19-én a Bizottság ideiglenesen, a szerkezetátalakítási tervről szóló végleges határozat meghozataláig engedélyezte az 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatást. (10)
(13)
2010. szeptember 2-án Németország a SoFFin által nyújtott 20 milliárd EUR összeget kitevő likviditási garanciát jelentett be (N 380/10. sz. ügy).
(14)
2010. szeptember 10-én Németország az értékvesztett eszközök átvételére vonatkozó intézkedést jelentett be (azaz az arra irányuló szándékot, hogy a HRE eszközeit az FMS-Wertmanagement AöR-re (11) (FMS-WM) ruházzák át), továbbá bejelentett egy maximum 2,13 milliárd EUR összeget kitevő tőkeinjekciót és egy további, maximum 20 milliárd EUR összegű settlement garanciát (az eszközök átruházásával járó technikai kockázatok fedezésére) (N 380/10. sz. ügy).
(15)
2010. szeptember 24-én a Bizottság ismételten kiterjesztette a hivatalos vizsgálati eljárást, valamint az eszközátvételi intézkedést, a 20 milliárd EUR összegű likviditási garanciát és a maximum 20 milliárd EUR összeget kitevő settlement garanciát jóváhagyó ideiglenes engedélyt bocsátott ki. E határozatot (12) az észrevételek megtételére irányuló felszólítással együtt közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság 2010. szeptember 24-én hozott határozata nem terjedt ki a Németország által 2010. szeptember 10-én bejelentett maximum 2,13 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióra, azaz ezt a tőkeinjekciót a Bizottság nem engedélyezte.
(16)
2011. június 14-én Németország benyújtotta a szerkezetátalakítási terv végső aktualizálását. 2011. június 15-én Németország eljuttatott a Bizottságnak egy jegyzéket, amely a kötelezettségvállalásait tartalmazza, és amelynek a kiegészítésére 2011. július 1-jén került sor.
(17)
2011. június 14-én Németország kifejtette, hogy a legutóbbi tőkejuttatás összege nem 2,13 milliárd EUR, mint ahogyan azt a 2010. szeptember 10-i bejelentés megjelölte, hanem csupán 2,08 milliárd EUR, és ezt az alacsonyabb összeget az FMS-WM rendelkezésére bocsátják.
(18)
Időközben számos találkozóra és telefonkonferenciára került sor, valamint a Bizottság szervezeti egységei, Németország és a HRE további üzeneteket váltottak egymással.
(19)
A Bizottság továbbküldte Németországnak a harmadik felektől hozzá beérkezett észrevételeket, Németország észrevételét pedig a 2010. március 24-én kelt levéllel kapta meg.
II. A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK
II.1. A kedvezményezett
(20)
A HRE 2003. októberben jött létre a HVB-csoport kereskedelmi ingatlanok finanszírozásával foglalkozó egységeinek kiválása révén. 2007-ben a dublini székhelyű DEPFA Bank plc. vette át, és kibővítette tevékenységét a Public Sector Finance-szel (közfinanszírozás) és az Infrastructure Finance-szel (infrastruktúra-finanszírozás). A HRE konszern (13) részét alkotja jelenleg a Hypo Real Estate Holding AG („HRE holding”), valamint a három leányvállalat: a Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB”), a DEPFA Bank plc., valamint a felszámolás alatt álló Hypo Real Estate Finance B.V. fa. („HRE Finance fa.”). Mind a DEPFA Bank plc., mind pedig a PBB számos más leányvállalattal, valamint társasági részesedéssel rendelkezik. A PBB a konszern átnevezett fő bankja és az egyetlen a HRE holding három leányvállalata közül, amely a továbbiakban is üzleteket fog kötni. A PBB ingatlanfinanszírozással és közbefektetések finanszírozásával (Öffentliche Investitionsfinanzierung, a továbbiakban a német rövidítés: ÖIF) foglalkozik. A DEPFA Bank plc. megszűnik, és a jelen határozat kézbesítésének napjától nem köt újabb üzleteket. Alaptevékenységei közé tartoztak lényegében a közfinanszírozási ügyletek és a költségvetési hitelek, valamint az infrastrukturális projektek finanszírozása (pl. utak, hidak, alagutak és középületek). A HRE Finance fa., mint ahogyan azt a neve is mutatja, egy felszámolás alatt álló vállalat. (14)
(21)
2010-ben alapították a HRE számára az FMS-WM követeléskezelő társaságot, amely azokat az eszközöket és származtatott ügyleteket kezeli, amelyeket az FMS-WM a HRE konszerntől azért vett át, mert ezek vagy nem voltak stratégiai jellegűek, vagy pedig elfogadhatatlan kockázatokkal, illetve tőketerhekkel jártak. Az FMS-WM időközben a HRE eszközeinek nagy részét átvette. Az FMS-WM nem rendelkezik banki engedéllyel.
(22)
A HRE-nek a 2008. üzleti évben 5,5 milliárd EUR, a 2009. évben 2,2 milliárd EUR, a 2010. évben pedig 0,9 milliárd EUR összeget kitevő vesztesége merült fel.
(23)
A 3,02 milliárd EUR összegű (60 millió EUR 2009. márciusban, 2,96 milliárd EUR 2009. júniusban) tőkeinjekció révén Németország 90 %-os részesedést szerzett a HRE-ben. 2009 őszén került sor a kisebbségi részvényesek kizárására (squeeze-out), amikor Németország részesedésenként 1,30 EUR összegért megszerezte a maradék részesedéseket, így a HRE teljes egészében a Németországi Szövetségi Köztársaság tulajdonába került, majd ezt követően megkezdődött az átszervezés.
II.2. A HRE nehézségei a pénzügyi válság idején
(24)
2008. szeptember végén a HRE olyan likviditási hiánnyal szembesült, amely közvetlen fizetésképtelenséggel fenyegetett, a HRE ugyanis nem volt képes a piacokon rövid távú finanszírozáshoz jutni, mivel a pénzügypiaci válság egyes pénzpiacok összeomlásához vezetett. Miután a Lehman Brothers hitelezővédelmet kért, elsősorban a bankközi piac omlott össze szinte teljesen 2008. szeptember közepén.
(25)
A 2007. október óta a HRE 100 %-os leányvállalatának minősülő DEPFA Bank plc. üzleti modellje, amely elsősorban a bankközi piacon felvett finanszírozásra és más rövid távú fedezetlen finanszírozási forrásokra alapult, különösen törékenynek bizonyult a likviditási válság idején, olyannyira, hogy a bank a fennmaradását fenyegető problémákkal szembesült.
(26)
A HRE-nek kellett a DEPFA Bank plc. rövid távú likviditási szükségletét fedezni, azonban a 2008. szeptember 30-i lejáratú hitelkeret volumene meghaladta a HRE lehetőségeit. Ezenkívül a HRE konszernen belüli tranzakciók és ügyletek miatt (pl. követelések, garanciák és megerősítő levelek) a HRE konszern legtöbb vállalata is hasonló helyzetben volt. A likviditási hiányok tehát komolyan veszélyeztették a HRE konszern fennmaradását.
(27)
A HRE nehézségei többek között az olyan eszközök miatti régi terhekre is visszavezethetőek voltak, amelyek, tekintettel a tényleges rizikóprofiljukra, nem térültek meg megfelelően. Ezenkívül a HRE konszern több olyan kisebb pénzintézet összefonódása következtében jött létre, amelyek eltérő IT-alkalmazásokat használtak, […]. (15)
II.3. Az állami támogatások
(28)
Németország a HRE-nek összesen mintegy 9,95 milliárd EUR összegig terjedő tőkét juttatott, illetve juttat (ennek egy részét az FMS-WM-nek), valamint 145 milliárd EUR összegű kezességvállalást biztosított, illetve biztosít. Ezenkívül egy olyan eszközátvételi intézkedés került végrehajtásra a HRE javára, amely körülbelül 20 milliárd EUR összeget kitevő támogatási elemet tartalmaz.
II.3.1. Tőkejuttatások
II.3.1.1. 60 millió EUR összegű tőkejuttatás
(29)
Mivel Németország a HRE feletti teljes körű ellenőrzést a HRE összes részvényének fokozatos megszerzése révén kívánta megszerezni, 2009. március 30-án a SoFFin részvényenként 3 EUR névértéken megvásárolta a HRE által kibocsátott 20 millió új részvényt. Ily módon a HRE 60 millió EUR összeget kitevő tőkeinjekcióhoz, a SoFFin pedig a HRE tőkéjéből 8,65 %-os részesedéshez jutott. A Bizottság ezt a tőkeinjekciót 2009. november 13-án ideiglenesen engedélyezte.
II.3.1.2. 2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatás
(30)
2009. június 2-án a HRE részvényesei úgy döntöttek, hogy új HRE-részvények kibocsátása révén 2,96 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióhoz jutnak. Az új részvényeket ezt követően a SoFFin vásárolta meg, amely így a HRE-ben 90 %-os részesedéssel rendelkezett. Az új részesedéseket 2009. június 8-án jegyezték be a cégjegyzékbe. A Bizottság ezt a tőkeinjekciót 2009. november 13-án ideiglenesen engedélyezte.
II.3.1.3. 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatás
(31)
A 2009. október 26-án bejelentett összesen 3,0 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatás összetétele az alábbiak szerint alakult:
a)
2 milliárd EUR összeget adtak a HRE holding és a PBB szabad tartalékába. A kisebbségi részvényesek kizárását (squeeze-out) követően a HRE teljes egészében a Németországi Szövetségi Köztársaság, illetve a SoFFin tulajdonába került.
b)
1 milliárd EUR összeget a PBB-nek juttattak csendes betétként egy nyereségtől függő, évi 10 %-os szelvénynyel.
(32)
A 3 milliárd EUR összegű tőkejuttatásról szóló szerződéseket 2009. november 16-án írták alá, a Bizottság pedig a tőkejuttatást 2009. november 13-án engedélyezte ideiglenesen.
II.3.1.4. A maximum 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás
(33)
A HRE szabad tartalékaiba fektetett legfeljebb 1,85 milliárd EUR összeget kitevő tőkeinjekciót két részletre osztották:
a)
1,4 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (ezt a részletet 2010. május 19-én a Bizottság ideiglenesen engedélyezte, ezt követően a tőkeinjekciót végre is hajtották).
b)
Legfeljebb 450 millió EUR összegű tőkejuttatás. (A Bizottság erre a részletre vonatkozóan is ideiglenes engedélyt bocsátott ki 2010. május 19-én, az engedély azonban csak meghatározott körülmények fennállása esetén érvényes. (16) A tőkeinjekció ezen részét még nem hajtották végre, mert a megkövetelt körülmények ezidáig nem valósultak meg.)
(34)
A HRE szerkezetátalakítási tervében megjelölt teljes tőkeigény tartalmazza az 1,85 milliárd EUR összegű tőkeinjekciót. A tőkeinjekció teljes összegéből 1,4 milliárd EUR összeget biztosítottak annak érdekében, hogy figyelembe vegyék a szavatoló tőkére vonatkozó bankfelügyeleti előírásokat, továbbá hogy kockázati pufferrel rendelkezzenek. Az 1,4 milliárd EUR összegű tőkeinjekcióról szóló szerződést 2010. május 20-án írták alá, az 1,85 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatás fennmaradó részét, azaz 450 millió eurót pedig Németország szerint 2011 harmadik negyedévében teljesítik.
II.3.1.5. 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás
(35)
2010. szeptember 10-én Németország a HRE javára szóló legfeljebb 2,13 milliárd EUR összegű tőkejuttatást jelentett be. 2011. június 14-én Németország kifejtette, hogy a tőkejuttatás összege nem 2,13 milliárd EUR, hanem 2,08 milliárd EUR, és ezt a 2,08 milliárd EUR összeget az FMS-WM rendelkezésére bocsátják. Németország szerint a 2,08 milliárd EUR összeget kitevő tőkejuttatásra 2011 harmadik negyedévében kerül sor. A SoFFin a 2,08 milliárd eurót a HRE holding tőketartalékába betéti követelésként befizette, azzal a feltétellel, hogy az Európai Bizottság ahhoz hozzájárul. A HRE holding 2010. október 1-jével a betéti követelést átruházta az FMS-WM-re.
II.3.2. Kezességvállalások
II.3.2.1. 35 milliárd EUR összegű kezességvállalások
(36)
2008. november 13-án Németország 35 milliárd EUR összegű állami kezességvállalásokat nyújtott a HRE refinanszírozási szükségletének áthidalása céljából. A kezességvállalásokat a Bizottság 2008. október 2-án ideiglenesen engedélyezte.
(37)
Ezek a kezességvállalások szolgáltak a Deutsche Bundesbank által nyújtott 20 milliárd EUR összegű likviditási kölcsön biztosítására, valamint a 15 milliárd EUR összegű, biztosítékkal fedezett azon kötvényeknek a biztosítására, amelyeket egy német pénzintézetekből álló konzorciumtól vettek át.
(38)
A HRE a 35 milliárd EUR összegű kezességvállalásokért az államnak alapdíjból és teljesítményalapú díjból álló ellentételezést fizetett. Az alapdíj az úgynevezett „first loss garanciaösszeg” 1 %-át, valamint az úgynevezett „second loss garanciaösszeg” 0,5 %-át jelentette évente. A teljesítményalapú díj az úgynevezett „first loss garanciaösszeg” 1,25 %-a, valamint az úgynevezett „second loss garanciaösszeg” 0,25 %-a volt évente.
II.3.2.2. 52 milliárd EUR összegű kezességvállalások
(39)
2008. november és 2009. február között a HRE összesen 52 milliárd EUR összegű kezességvállalást kapott a SoFFin-tól a jóváhagyott német bankmentési terv alapján. (17)
(40)
A HRE a kezességvállalásnak a kötvények biztosítékkal való fedezése érdekében igénybe vett részéért 0,5 %-os jutalékot, míg a kezességvállalások igénybe nem vett részéért 0,1 %-os rendelkezésre állási jutalékot fizetett.
II.3.2.3. 8 milliárd EUR összegű kezességvállalás
(41)
A 2009. december 23-án lejáró biztosítékkal fedezett banki kötvényeket a SoFFin egy 8 milliárd EUR összegű kezességvállalással váltotta fel, amelyet a Bizottság 2009. december 21-én ideiglenesen engedélyezett.
(42)
A HRE a SoFFin-nak a kezességvállalás összegének 0,5 %-át kitevő kezességvállalási díjat fizetett évente. A kezességvállalás igénybe nem vett részéért évente 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetni.
II.3.2.4. 10 milliárd EUR összegű kezességvállalás
(43)
A legfeljebb egy évre szóló és a Bizottság által 2009. december 21-én ideiglenesen engedélyezett, a SoFFin által nyújtott 10 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásra a HRE likviditási szükségletének fedezése miatt volt szükség.
(44)
A HRE a SoFFin-nak a kezességvállalás összegének 0,5 %-át kitevő kezességvállalási díjat fizetett évente. A kezességvállalás igénybe nem vett részéért évente 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetni.
II.3.2.5. 20 milliárd EUR összegű kezességvállalás
(45)
A HRE-nek további, 20 milliárd EUR összegű likviditási garanciára volt szüksége a tőkepiacon, valamint a tőzsdei határidős kamatlábügyletek piacán bekövetkezett azon kedvezőtlen fejlemények miatt, amelyekkel a HRE-nek az eszközöknek az FMS-WM követeléskezelő társaságra való átruházásáig kellett megbirkóznia. A kezességvállalást a Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte.
(46)
A HRE évi 0,8 %-os kezességvállalási díjat fizetett, a kezességvállalás igénybe nem vett részéért pedig évi 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetnie.
II.3.2.6. A maximum 20 milliárd EUR összegű kezességvállalás
(47)
Egy legfeljebb 20 milliárd EUR összegű settlement garanciára volt szükség, mivel az eszközöknek a követeléskezelő társaságra való átruházásával kapcsolatos összetett technikai eljárást illetően még mindig voltak bizonytalanságok. A Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte a kezességvállalást.
(48)
A HRE a SoFFin-nak évi 0,8 %-os kezességvállalási díjat fizetett, a kezességvállalás igénybe nem vett részéért pedig évi 0,1 %-os rendelkezésre állási díjat kellett fizetnie.
II.3.3. Az eszközök átruházása a követeléskezelő társaságra
(49)
2010. szeptember 10-én Németország továbbá bejelentette, hogy az FMS-WM-re ruházza át meghatározott eszközeinek nominálértékét körülbelül 210 milliárd EUR összegben, valamint származtatott ügyleteinek nominálértékét körülbelül 280 milliárd EUR összegben. Az FMS-WM az igazgatóság 2010. július 8-i határozata értelmében a német Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz [a pénzügyipiac-stabilizációs alapról szóló törvény] (FMStFG 8a. §) alapján jött létre. Az FMS-WM a HRE konszern azon eszközeit és származtatott ügyleteit kezeli, amelyeket azért vett át a HRE-től, mert ezek vagy nem voltak stratégiai jellegűek, vagy pedig elfogadhatatlan kockázatot rejtettek magukban, és aránytalan tőketerhet jelentettek. Az FMS-WM a HRE-től függetlenül működik, és a SoFFin veszteségkiegyenlítési kötelezettsége védi, banki engedéllyel azonban nem rendelkezik. Ennek eredményeként a HRE több eszközét csak szintetikusan lehetett átruházni, a specifikus körülményektől függően pedig különböző transzfermechanizmusok kerültek kidolgozásra annak érdekében, hogy a PBB, illetve a HRE konszern számára hasonló szabályozói tőkeátvételi hatást lehessen elérni.
(50)
Az átruházást a Bizottság 2010. szeptember 24-én ideiglenesen engedélyezte. Ezen intézkedés során a nem stratégiai jellegű és nem teljesítő eszközöket, így az államkötvényeket vagy a nem teljesítő ingatlanhiteleket (vagy a (49) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint csupán a szabályozói tőkeszükségletüket) egy államilag támogatott társaságra ruházták át abból a célból, hogy a társaság azokat az évek folyamán kezelje. Az átruházott nem stratégiai jellegű eszközökhöz tartoztak azok is, amelyeket a fedezett kötvények biztosítására nem lehet felhasználni.
(51)
Az átruházásra ténylegesen 2010. szeptember 30-án került sor, ezen a napon az átruházásra kijelölt portfólió könyv szerinti értéke az amortizációt nem számítva 173 milliárd eurónak felelt meg. Összhangban a Bizottságnak az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről szóló közleményével (impaired-asset közlemény vagy IAC) (18) a Bizottság külső szakértőket kért fel, akiknek a portfólió értékelésében, a támogatási elemek vizsgálatában, valamint annak a kérdésnek a megválaszolásában kellett segítséget nyújtaniuk, hogy az átruházáskor a tényleges gazdasági értéknél magasabb értéket vettek-e alapul, és ha igen, akkor mennyivel magasabbat. Az IAC előírásainak megfelelően Németország is külső szakértőt bízott meg a független értékelés összeállításával.
(52)
A portfólió földrajzilag eltérő fekvésű kereskedelmi ingatlanok ingatlanhiteleit tartalmazta körülbelül 30 milliárd EUR értékben, amely hitelek lényegében irodaépületek és bevásárlóközpontok finanszírozására szolgáltak, viszonylag rövid futamidejűek (3 év) voltak, de gyengébb hitelminőséggel rendelkeztek.
(53)
A portfólió nem kereskedelmi ingatlanokkal foglalkozó része közfinanszírozásból, illetve közintézményeknek és közszolgáltatóknak kibocsátott kötvényekből, valamint az ezeknek nyújtott kölcsönökből tevődött össze. Ezen üzleti tevékenység nagy részét a sztenderd kötvények (plain vanilla kötvények) tették ki, de ide tartoztak a „strukturált hiteleszközök” (31 milliárd EUR) és az államkötvények (30 milliárd EUR) is. A portfólió ezen részébe tartozó eszközök minősége lényegesen jobb volt, mint a kereskedelmi ingatlanhitelek minősége. Tekintettel azonban arra, hogy az értékpapírok hosszú futamidővel rendelkeztek, és a piacon jegyzett hitelkockázati felár a felvásárlásukat követően megemelkedett, a piaci ár jelentős mértékű csökkenését kellett elkönyvelni ezen a területen is.
(54)
A Bizottság szakértői arra az eredményre jutottak, hogy több más állami támogatással ellentétben a komplex kereskedelmi ingatlanhitelek és strukturált hiteleszközök (lényegében diákhitelek értékpapírosítása, állami hitelek értékpapírosítása és a total return swap ügyletből származó 5 milliárd EUR) összességében biztonságosnak tekinthetőek. Ezekben a kategóriákban alacsony veszteségekkel számoltak, bár a veszteségeket a német szakértők által megállapítottnál nagyobb összegre becsülték a készpénz kötvényeknek (cash bonds) a Halcyon és Pegazus struktúrákban történő értékelése, valamint a total return swap ügylet negatív bázisa és a vele járó finanszírozási költségek miatt. A plain vanilla kötvényeket ellenben szorosan a paritáshoz igazított swap-értéken, és így magasan a tényleges gazdasági érték felett ruházták át. Ezenkívül olyan piacokon kereskedtek velük, amelyeket nem érintett különösebben az értékvesztés, így a tényleges gazdasági értéküknek amúgy is körülbelül a piaci értéküknek kellett volna megfelelnie. A Bizottság szakértői ezért arra az eredményre jutottak, hogy a szóban forgó portfóliórész tényleges gazdasági értéke (real economic value - REV) lényegesen alacsonyabb, mint az az érték, amelyen a HRE a portfóliórészt az FMS-WM-re átruházta.
(55)
A derivatíva-portfólió esetében a Bizottság szakértőinek eredményei nagyrészt megegyeztek azokkal az eredményekkel, amelyeket Németország szakértői állapítottak meg. Ezenkívül a hitelkockázat ellenértékét valamivel magasabban jelölték meg, mint a német szakértők, és figyelembe vettek néhány, a mintájukból származó adatot, valamint a „működési kockázatokra” irányuló általános terhelést, mivel a fedezetek általános hatékonyságánál a hiányokat illetően óvatos feltevésekre alapoztak.
(56)
Az alábbi táblázat a bizottsági szakértők eredményeit foglalja össze.
(milliárd EUR-ban)
Portfólió
Névérték
Átvételi érték (ÁÉ)
Δ REV - ÁÉ
(Németország számadatai)
Δ REV - ÁÉ
(a Bizottság szakértőinek számadatai)
Különbség
(Bizottság/Németország)
Kötvények
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturált hitelek
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Kereskedelmi ingatlanhitelek
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nem kereskedelmi ingatlanhitelek
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Derivatívák
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Összesen
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Ennek megfelelően a tényleges gazdasági érték és az átvételi érték közötti különbségként meghatározott támogatási összeget, amely az IAC alapján eleve összeegyeztethetetlen a belső piaccal, a szakértők körülbelül 16,2 milliárd EUR összegben jelölték meg. A teljes támogatási összeg, azaz az átvételi érték és a piaci érték közötti különbség csak nehezen becsülhető meg, mivel a portfólió hitelrészére vonatkozóan nem áll rendelkezésre elegendő könnyen hozzáférhető piaci ár. Abban a szélsőséges esetben, ha a kötvények piaci értéke nullán állna, a teljes támogatási összeg 90 milliárd EUR összeget tenne ki. Ha a kötvényekkel úgy kereskednének, mint a likvid kötvényekkel - azokhoz hasonló futamidővel és hitelminőséggel -, a támogatási összeg körülbelül 20 milliárd EUR lenne.
II.4. A mélyreható vizsgálat megindításának és kiterjesztésének okai
(58)
2009. május 7-én a Bizottság mélyreható vizsgálatot indított a HRE javára nyújtott állami támogatás ügyében, amely vizsgálat lényegében amiatt indult, mert a Bizottságnak különösen a HRE refinanszírozási stratégiája és refinanszírozási szükséglete alapján kétségei merültek fel a HRE életképességét illetően. Az eredeti szerkezetátalakítási tervben, amelyet 2009. április 1-jén nyújtottak be a Bizottságnak, a HRE pénzügyi nehézségeinek okaként csak külső tényezőket jelöltek meg, ezenkívül a mérlegfőösszegnek csupán 25 %-kal való csökkentését célozták meg, ami azt jelenti, hogy a refinanszírozás volumene magas maradt volna. A HRE úgy tervezte, hogy a konszern mérlegfőösszegének csökkentését az eszközök piacon való eladásával hajtja végre, és nem az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való átruházása útján. A szerkezetátalakítási tervben többek között az alacsony árréssel működő közfinanszírozást jelölték meg a HRE egyik fő tevékenységeként, a szerkezetátalakítási terv azonban szinte alig tartalmazott információt a szerkezetátalakítási folyamathoz nélkülözhetetlen kérdésekről, így az IT-rendszerek átalakításáról és integrációjáról. Ezenkívül a Bizottságnak akkor afelől is kétségei voltak, hogy a lehetséges versenytorzulások csökkentése érdekében tervezett intézkedések elegendőek, továbbá hogy a terhek megfelelő megosztása biztosítva lesz.
(59)
A mélyreható vizsgálatot 2009. november 13-án az alábbi okok miatt kiterjesztették:
a)
a HRE javára megvalósított újabb állami intézkedések, azaz egy 2,96 milliárd EUR összegű tőkeinjekció (lásd (30) preambulumbekezdés), egy 3 milliárd EUR összegű tőkeinjekció (lásd (31) és (32) preambulumbekezdés), egy 8 milliárd EUR összegű kezességvállalás (lásd (41) és (42) preambulumbekezdés), egy 10 milliárd EUR összegű kezességvállalás (lásd (43) és (44) preambulumbekezdés), valamint egy lehetséges felszámolási megoldás refinanszírozásához nyújtott 2 milliárd EUR (19) összegű kezességvállalás, továbbá ezeken az intézkedéseken kívül összesen 4 milliárd EUR összegig terjedő tőkeinjekciókat (az alábbi felosztásban: a (33) és (34) preambulumbekezdésben kifejtett 1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás és a (35) preambulumbekezdésben említett 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás) kellett végrehajtani; valamint
b)
a Bizottságnak kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a szerkezetátalakítási intézkedések összhangban voltak a Bizottságnak „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című közleményével (20) (közlemény a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről).
(60)
2010. szeptember 24-én a mélyreható vizsgálatot az alábbi okok miatt ismételten kiterjesztették:
a)
a HRE javára újabb állami intézkedéseket kellett végrehajtani, ebben az esetben egy 20 milliárd EUR összegű kezességvállalásról (lásd (45) és (46) preambulumbekezdés), egy legfeljebb 20 milliárd EUR összegű újabb kezességvállalásról (lásd (47) és (48) preambulumbekezdés), valamint az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való átruházásáról (lásd (49) preambulumbekezdéstől az (57) preambulumbekezdésig) volt szó, továbbá
b)
a Bizottságnak kétségei voltak abban a tekintetben, hogy az eszközátvételi intézkedés - különösen az átláthatóságot, az értékelést, a tehermegosztást és az ellentételezést illetően - megfelel-e az IAC előírásainak, ezen túlmenően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem történt meg annak a megfelelő bizonyítása, hogy a szerkezetátalakítási terv révén az életképesség helyreállítását, a megfelelő tehermegosztást és a lehetséges versenytorzulások megfelelő csökkentését biztosítani lehet.
II.5. A szerkezetátalakítási terv fő pontjai
(61)
Németország 2009. április 1-jén jelentette be a HRE szerkezetátalakítási tervének első tervezetét, és többszöri módosítást követően 2011. június 14-én nyújtotta be a Bizottságnak a terv végső aktualizálását. Jelen határozat minden további utalása a 2011. június 14-i végső változatra vonatkozik, kivéve, ha a határozat valamelyik másik tervet nevezi meg.
(62)
A szerkezetátalakítási terv szerint, miután a HRE értékvesztett eszközeit 210 milliárd EUR névértéken átruházta az FMS-WM követeléskezelő társaságra, és ily módon megszabadult azoktól, a HRE a tevékenységeit úgy fogja megtervezni, hogy fő bankja, a PBB megbízható finanszírozási koncepció és jobb belső ellenőrzés alapján működhessen. A HRE a jövőben a tevékenységeit sokkal kevésbé széles körben fogja kifejteni, mint a válság előtt, ez vonatkozik a mérlegfőösszegre, az új üzletek volumenére, a személyi állományra, a fióküzletek hálózatára, valamint a HRE regionális prioritásaira is.
(63)
Figyelmen kívül hagyva a megszűnő és a szintetikusan az FMS-WM-re átruházott tételeket, a válság előtti időszakhoz viszonyítva a PBB stratégiai mérlegfőösszege 2011 végére a HRE konszern 2008. év végi mérlegfőösszege 15 %-ának fog megfelelni. Az ingatlanfinanszírozás terén az új ügyleteket a válság előtti szint 30 %-ára csökkentik (2007-ben a kereskedelmi ingatlanok finanszírozása esetében a HRE új ügyletei 32,1 milliárd EUR összeget tettek ki). A személyi állományban mintegy 30 %-os leépítést hajtottak végre, és a HRE-nek a válság előtt hivatalban lévő teljes igazgatóságát lecserélték. Több mint harminc részesedést - amelyek egyharmada Európán kívüli országokban volt - eladtak vagy felszámoltak, illetve azok jelenleg felszámolás alatt állnak, valamint 32 képviseletből 26-ot bezártak. Ezenkívül mintegy 180 millió eurós pénzügyi forrással elindult a „New Evolution” elnevezésű többéves projekt, amelynek célja az egész konszernt illetően az IT-környezet átalakítása.
(64)
A PBB a továbbiakban két stratégiai üzletágban, az ingatlanfinanszírozás és a közbefektetések finanszírozása terén fejti ki tevékenységét. Mindkét terület olyan eszközökre korlátozódik, amelyek a német fedezett kötvények - jelzálogkötvények vagy állami fedezett kötvények - szempontjából számításba jönnek. Az összes többi üzleti tevékenységet, így különösen a közfinanszírozást, az infrastruktúra-finanszírozást, a tőkepiaci ügyleteket és a vagyonkezelést a PBB a jövőben nem gyakorolja.
(65)
A HRE holding másik két leányvállalatát illetően az alábbiakat határozták meg: a DEPFA Bank plc. a jelen határozat kézbesítésének napjától megszűnik, és nem fejt ki több tevékenységet, ez vonatkozik továbbá a leányvállalataira is. A HRE Finance fa. felszámolás alatt áll, és szintén nem fejt ki több tevékenységet.
(66)
Németország szerint az az alapvető döntés, miszerint a HRE konzervatívabb üzleti stratégiát követ, és kiemelt finanszírozási forrásként német fedezett kötvényekre - Pfandbriefe (jelzálogkötvények) - koncentrál, a hitelügyletek minőségi javulását mutatja, mivel ezek a német Pfandbriefgesetz [a német fedezett kötvényekről szóló törvény] hatálya alá tartoznak, amely törvény különleges követelményeket támaszt a kockázatkezelés, -felügyelet és -ellenőrzés tekintetében, valamint olyan védelmi intézkedéseket tartalmaz, mint a hitelérték arány korlátozása. Ez a finanszírozási stratégia jelentős mértékben csökkenti a HRE korábbi függőségét a bankközi pénzpiactól, és mindenekelőtt a fedezett kötvények kiadása előtti tárolási szakaszra (warehousing-phase) korlátozódik.
III. HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI
(67)
Harmadik felektől az alábbiakban összefoglalt észrevételek érkeztek be a Bizottsághoz:
a)
A német Pfandbriefbankok szövetsége (Verband deutscher Pfandbriefbanken, vdp) 2009. novemberi észrevételének összefoglalása:
-
A vdp meg van győződve arról, hogy a fedezett kötvények fedezetéül alkalmas üzleti tevékenységre irányuló üzleti modell sikeresnek ígérkezik, valamint állami kezességvállalások nélkül képes biztosítani egy bank hosszú távú túlélési képességét és életképességét.
b)
A Heisse Kursawe Eversheds 2009. novemberi észrevételének összefoglalása:
-
A Heisse Kursawe Eversheds azon a véleményen van, hogy a támogatás nyújtása sérti egyes részvényesek jogait, a HRE összes részvényének a SoFFin általi tervezett átvétele a kisebbségi részvényesek kizárásával (squeeze-out) újabb állami támogatást jelent, továbbá a kizárás nem megengedett, és a tőke szabad mozgásának elvébe ütközik.
c)
A Heisse Kursawe Eversheds 2010. februári észrevételének összefoglalása:
-
Ezenkívül a Heisse Kursawe Eversheds előadja, hogy a kisebbségi részvényesek kizárása (squeeze-out) az EUMSZ 107. cikkének f) pontja értelmében állami támogatásnak minősül, az ilyen támogatás sérti a tőke szabad mozgását, valamint a HRE-nek nyújtott állami támogatásokat csak abban az esetben lehetne engedélyezni, ha a HRE egy fenntartható szerkezetátalakítási terv alapján folytatja tovább a tevékenységét.
d)
Bohdan Kalwarowskyj 2010. februári észrevételének összefoglalása:
-
Kalwarowskyj úr véleménye szerint a 2009. október 5-i squeeze-out keretében benyújtott, a HRE-re vonatkozó értékbecslési jelentésből kiindulva egyértelműen levezethető a HRE túlélési képessége és magas teljesítménye, továbbá a SoFFin a HRE-vel együttműködve azon fáradozik, hogy a vállalkozás értékét alacsonyabbként tüntesse fel.
IV. NÉMETORSZÁG ÉSZREVÉTELEI A HARMADIK FELEK ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEKRE VONATKOZÓAN
(68)
A Bizottság 2010. március 24-én kapta meg Németország észrevételét, amelyben Németország a harmadik felek által benyújtott észrevételekre reagál:
a)
A német Pfandbriefbankok szövetségét (Verband deutscher Pfandbriefbanken, vdp) érintő észrevétel összefoglalása:
-
Németország szerint a vdp észrevétele megerősíti, hogy a HRE üzleti modelljére vonatkozó tervek kivitelezhető feltevéseken alapulnak.
b)
A Heisse Kursawe Evershedset érintő észrevétel összefoglalása:
-
Németország azon a véleményen van, hogy a squeeze-out nem minősül az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak. Tekintettel arra, hogy a squeeze-out nem minősül állami támogatásnak, a jelen eset mélyreható vizsgálata során nem releváns az a kérdés, miszerint fennáll-e a tőke szabad mozgása alapelvének megsértése (ami Németország szerint egyébként sem igaz).
c)
A Bohdan Kalwarowskyjt érintő észrevétel összefoglalása:
-
Németország egyetért Kalwarowskyj úr azon véleményével, miszerint a tervezett szerkezetátalakítási intézkedések alapján a HRE hosszú távú életképessége biztosítva lenne.
V. NÉMETORSZÁG ÁLLÁSPONTJA
(69)
Németország elfogadja, hogy az intézkedések az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.
(70)
Németország 2011. június 15-én egy kötelezettségvállalási jegyzéket nyújtott be, amelyet 2011. július 1-jén kiegészített. (21) A kötelezettségvállalások célja annak biztosítása, hogy a szerkezetátalakítási tervben bemutatott üzleti modellt átültetik a gyakorlatba, a terheket megfelelően megosztják, valamint a versenytorzulásokat a szükséges minimumra korlátozzák. A vállalások jegyzéke az alábbiak szerint foglalható össze:
a) A szerkezetátalakítási terv és a vállalások megvalósítása: Németország rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási tervet annak végleges változata alapján, valamint a vállalásokat teljes mértékben végrehajtja.
b) A kötelezettségek időtartama: A vállalások alapvetően a szerkezetátalakítás időtartamának végéig, azaz 2015. december 31-ig érvényesek. A DEPFA Bank plc.-re és leányvállalataira vonatkozó kötelezettségek azonban a DEPFA Bank plc. reprivatizációjával alapvetően megszűnnek, feltéve, hogy a reprivatizációra előbb kerül sor. Ebben az esetben Németország az eladást előzetesen bejelentené a Bizottságnak, és amennyiben az 2013. december 31. előtt valósulna meg, az eladást a Bizottság engedélye nélkül nem hajtaná végre. A PBB-re vonatkozó kötelezettségek a PBB reprivatizációjával - de semmi esetre sem 2013. december 31. előtt - megszűnnek.
c) Üzletágak: Németország rögzíti, hogy csak a PBB fejt majd ki üzleti tevékenységet, tevékenysége pedig csak két üzletágra, az ingatlanfinanszírozásra és a közbefektetések finanszírozására korlátozódik, míg minden más üzleti tevékenységgel felhagy (a közfinanszírozási portfólió a PBB mérlegében marad, de mint megszűnő portfólió), valamint a HRE összes többi társasága is felhagy üzleti tevékenységével.
d) A PBB reprivatizációja: Németország a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2015. december 31-ig reprivatizálja a PBB-t.
e) A PBB növekedésének korlátai: Németország rögzíti, hogy a PBB növekedési rátája meghatározott határok között marad, mind a mérlegfőösszeg, mind pedig az új ügyletek volumenét tekintve.
f) Követeléskezelő társaság: Németország rögzíti, hogy 2013. szeptember 30-át követően a PBB az FMS-WM követeléskezelő társaság számára nem végez vagyonkezelői (asset management) és refinanszírozási szolgáltatásokat, továbbá rögzíti azt is, hogy szervezetileg biztosított ezen szolgáltatások harmadik felek általi átvételének lehetősége.
g) Piaci jelenlét: Németország biztosítja, hogy a PBB kizárólag az alábbi földrajzi piacokon köt új ügyleteket:
i)az ingatlanfinanszírozás terén:
-
a legfontosabb piacok: (22) Németország, Nagy-Britannia, Franciaország és Spanyolország
-
további piacok: Svédország, Lengyelország, Cseh Köztársaság, Belgium, Hollandia, Luxemburg, Ausztria, Svájc, Dánia, Finnország, Norvégia, Szlovákia és Magyarország
ii)a közbefektetések finanszírozása terén:
-
a legfontosabb piacok: Németország, Franciaország, Spanyolország, Olaszország
-
további piacok: Svájc, Ausztria, Lengyelország, Magyarország, Cseh Köztársaság, Szlovákia, Svédország, Norvégia, Dánia, Finnország, Belgium, Hollandia, Luxemburg és Nagy-Britannia.
h) A követeléskezelő társaság igénybevételéért járó ellenszolgáltatás: Németország rögzíti, hogy lehetőségének keretei között a HRE ellenszolgáltatásként megfelelő ellentételezést fizet az FMS-WM követeléskezelő társaság igénybevételéért. Németország különösen azt biztosítja, hogy a Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung („FMSA”) utasítást ad a HRE-nek arra vonatkozóan, hogy a HRE közvetlenül vagy leányvállalatai útján 1,59 milliárd eurót fizessen az FMS-WM számára. A kifizetést a HRE azon társaságai kell, hogy teljesítsék, amelyek vagyonelemeket ruháztak át a követeléskezelő társaságra és amelyek alaptőke-mutatója a 15 %-ot meghaladja. A PBB a csendes betét visszafizetésének érdekében visszatartja a nyereséget.
i) A kamatok és a nyereségrészesedések kifizetésének korlátozása: Németország rögzíti, hogy a jogi határokon belül a HRE és társaságai a kamatok és nyereségrészesedések kifizetésétől eltekintenek.
j) A visszafizetések korlátozása: Németország biztosítja, hogy a HRE és társaságai az egyéb saját eszközökért visszafizetéseket nem teljesítenek.
k) Vállalkozások felvásárlásának tilalma: Németország rögzíti, hogy a szerkezetátalakítási terv végrehajtásának ideje alatt a HRE és társaságai nem vásárolnak fel más vállalkozásokat.
l) A HRE/PBB információs technológiáját érintő kötelezettség: Németország biztosítja, hogy a bank IT-rendszerének javítására irányuló projektet teljes mértékben végrehajtják.
m) Az új ügyletek minimálisan megcélzott hozamait érintő vállalás (RAROC): Németország rögzíti, hogy a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet (risk-adjusted return on capital, kockázattal kiigazított tőkemegtérülés) mutat.
n) Ellenőrző megbízott: Németország biztosítja a szerkezetátalakítási terv és a vállalások jegyzékében felsorolt valamennyi kötelezettségvállalás megfelelő végrehajtását, továbbá azt, hogy a végrehajtást egy megfelelő képzettséggel rendelkező ellenőrző megbízott folyamatosan ellenőrizni fogja.
VI. A TÁMOGATÁSOK ÉRTÉKELÉSE
VI.1. Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatás fennállása és a potenciális kedvezményezettek
(71)
A szóban forgó különböző intézkedéseket vagy közvetlenül Németország vagy a szövetségi kormány által létrehozott és ellenőrzött SoFFin biztosította, következésképpen azok állami forrásból származnak. Az intézkedések révén a HRE szelektív előnyhöz jutott, mivel a pénzintézet számára lehetővé vált az, hogy kedvező, a szokásos piaci feltételektől eltérő feltételek mellett emeljen tőkét, kezességvállalásokkal biztosítsa be magát, és eszközátvételi intézkedéseket vegyen igénybe. A HRE nemzetközi szinten fejti ki tevékenységét, és versenyben áll a többi németországi és külföldi bankkal. Ezért ugyanazon okokból, mint amelyek a Bizottság korábbi, a HRE-t érintő határozataiban (23) is megjelennek, az intézkedések esetében az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokról van szó.
(72)
A HRE konszernen belül csak a PBB (ideértve annak leányvállalatait is) köt új üzleteket, tehát aktív szereplő a piacokon. Következésképpen a PBB a vállalkozásnak az a része, amely a HRE tevékenységét folytatja (mindazonáltal a (63) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően csak korlátozott mértékben). A HRE-csoporthoz tartozó összes többi vállalati egység (azaz a DEPFA Bank plc. és leányvállalatai, valamint a HRE Finance fa.) megszűnés alatt áll, tevékenységeik a rendes felszámoláshoz szükséges minimumra korlátozódnak, és nem vesznek részt új üzletekben.
(73)
Valamennyi támogatási intézkedés legvégső célja - függetlenül attól, hogy azt hivatalosan a HRE, a HRE holding, a PBB vagy a DEPFA Bank plc. számára nyújtották - annak biztosítása, hogy a PBB továbbra is aktívan jelen legyen a piacokon. A szóban forgó versenytorzulást tehát a PBB folytatódó piaci jelenléte okozza. A DEPFA Bank plc., hasonlóan az FMS-WM-hez, pusztán azon eszközök követeléskezelő társaságának tekinthető, amelyeket különböző okokból kifolyólag nem ruháztak át az FMS-WM-re (a „rossz bankra”). Eszközeit azok esedékességéig értékesíti, vagy eladja a piacon, azonban a jelen határozat kézbesítésének napjától nem köt új üzleteket. (24)
(74)
Tekintettel arra, hogy a PBB tulajdonképpen a HRE gazdasági szempontból vett utóda, a Bizottság döntési gyakorlatával összhangban a PBB tekinthető a támogatás kedvezményezettjének (25), ennek megfelelően az alábbiakban kifejtett összeegyeztethetőségi vizsgálat középpontjában a PBB áll.
(75)
A Heisse Kursawe Eversheds azon észrevételeivel összefüggésben, miszerint a sqeeze-out esetében állami támogatásról van szó, a Bizottság rögzíti, hogy bár a HRE javára véghezvitt tőkeinjekciók állami támogatást jelentenek, a kisebbségi részvényesek kizárása (azaz részvényeik átvétele a részvényeseknek fizetett megfelelő összeg ellenében) nem tartalmaz támogatási elemet, mivel a bank számára abból nem keletkezett állami forrásból származó előny. A squeeze-out keretében az állam a kisebbségi részvényesek javára teljesített kifizetéseket, ezeknek a kifizetéseknek azonban a HRE-re vonatkozóan semmilyen gazdasági következményük nem volt, a HRE-nél csak a tulajdonosi struktúra változott meg. Jelen határozatban ezért nem kell megvizsgálni azt a kérdést, hogy a sqeeze-out a Szerződésnek a tőke szabad mozgásáról szóló rendelkezéseibe ütközik-e.
VI.2. A támogatásnak a belső piaccal való összeegyeztethetősége
VI.2.1. Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdése b) pontjának az alkalmazása
(76)
Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére nyújtott támogatások a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetőek. Mivel egy, a rendszerben különösen fontos szerepet betöltő bank összeomlása valamely tagállam pénzügyi piacait közvetlenül, a teljes gazdaságát pedig közvetve hátrányosan befolyásolja, a Bizottság a bankszektorban nyújtott állami támogatási intézkedések támogatásként való értékelését jelenleg erre a rendelkezésre alapítja, figyelembe véve a pénzügyi piacokon megfigyelhető tartósan instabil helyzetet.
(77)
Különösen a HRE-nek a német fedezett kötvények piacán való korábbi pozícióját, a HRE korábbi mérlegfőösszegét, valamint a HRE korábbi származtatott ügyleteinek körét figyelembe véve a Bizottság nem lát okot annak megkérdőjelezésére, hogy Németország a HRE-t a rendszer szempontjából fontos szerepet betöltő banknak minősítette.
(78)
A Bizottság leszögezi, hogy a HRE olyan megmentési célú támogatásokat vett igénybe, amelyeket a Bizottság a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősített, azonban ezeket a támogatásokat most abból a szempontból kell megvizsgálni, hogy azok a belső piaccal összeegyeztethető szerkezetátalakítási támogatásnak tekinthetőek-e. A Bizottságnak ezért most az IAC és a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény alapján le kell folytatnia ezen intézkedések összeegyeztethetőségének vizsgálatát, valamint az összes további szerkezetátalakítási intézkedés, azaz az 52 milliárd EUR összegű kezességvállalások és a 2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás összeegyeztethetőségének vizsgálatát.
VI.2.2. Értékelés az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (impaired-asset közlemény, IAC) alapján
(79)
Az eszközöknek egy követeléskezelő társaságra való bármilyen átruházását az IAC rendelkezéseivel összhangban kell megvalósítani. Ezenkívül a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint az állami beavatkozás megfelelő ellentételezése általánosságban véve a versenytorzulás megfelelő korlátozásának egyik legjobb módja, mivel a támogatás összegét korlátozza. Ezen túlmenően szükség lehet néhány üzletágban vagy földrajzi területen a bank expanziójának piacorientált korrekciós intézkedéseken, például konkrét tőkemegfelelés előírásán keresztül történő korlátozására abban az esetben, ha az expanziót sújtó közvetlen korlátozások a piacot gyengítenék, vagy az erkölcsi kockázat korlátozása érdekében.
(80)
Amikor az átruházás szempontjából figyelembe vehető eszközök támogatásra való jogosultságáról van szó, az IAC (34) preambulumbekezdése szerint az eszközök támogatható kategóriáinak kiválasztása során pragmatikus és rugalmas megközelítést kell alkalmazni. A Bizottság más támogatási ügyekben alkalmazta már ezt a rugalmas megközelítést, és elfogadta azon eszközök átruházását, amelyek szigorú értelemben véve nem problémás eszközök voltak, hanem olyan eszközöknek minősültek, amelyek az érintett bank üzleti modelljének alapvető megváltoztatása szempontjából nem bírtak stratégiai jelentőséggel.
(81)
Amint azt az IAC (46) preambulumbekezdése kifejti, annak érdekében, hogy megkönnyítsék a bank számára az életképesség helyreállítására való összpontosítást és elkerüljék a lehetséges érdekellentéteket, funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni a kedvezményezett bankot és annak értékvesztett eszközeit. A Bizottság tisztában van azzal, hogy elsősorban technikai okokból a követeléskezelő társaság alapításakor a PBB és az FMS-WM közötti kapcsolatok azonnali szétválasztása nem volt lehetséges, ezt azonban a lehető leggyorsabban pótolni kell. Németország ezért vállalta, hogy a PBB gondoskodik a kapcsolódó üzleti funkciók teljes szervezeti függetlenségéről, és 2013. szeptember 30-át követően ezeket a funkciókat az FMS-WM számára többé nem látja el.
(82)
Az IAC (21) preambulumbekezdése az értékelésre és tehermegosztásra vonatkozóan megállapítja, hogy a megfelelő ellentételezés a megkövetelt tehermegosztás részét képezi. A Bizottság megvizsgálja, hogy az IAC IV. mellékletével összhangban az eszközátvétel árazásakor olyan, az államnak nyújtott ellentételezést irányoznak-e elő, amely kellő figyelemmel van a tényleges gazdasági érték meghatározásakor becsült veszteségeket meghaladó jövőbeli veszteségek kockázatára. A Bizottságnak az eszközátvételi intézkedésekkel kapcsolatos döntési gyakorlatával összhangban (26) a tőkeátvételhez szükséges ellentételezés értékelése a tényleges gazdasági értéken történő átvétel alapján történik, akkor is, ha ez az érték alacsonyabb az átvételi értéknél.
(83)
Az IAC (41) preambulumbekezdése szerint az átvételi értéknek meg kell felelnie a tényleges gazdasági értéknek. Ha egy tagállam - különösen az átmeneti fizetésképtelenség elkerülése érdekében - olyan átvételi érték alapul vételét tartja szükségesnek, amely meghaladja a tényleges gazdasági értéket, ez csak abban az esetben fogadható el, ha ezzel egyidőben átfogó szerkezetátalakítást tervez, és olyan rendelkezések bevezetésére kerül sor, amelyek lehetővé teszik a kiegészítő támogatások későbbi visszakövetelését, például a „claw-back” mechanizmus révén.
(84)
Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a tényleges gazdasági érték és az átvételi érték közötti, későbbi időpontban visszakövetelésre kerülő különbség, amelynek megállapítására független szakértők segítségével került sor, 16,2 milliárd EUR összeget tesz ki, és a bank különösen mélyreható szerkezetátalakítását és tevékenységeinek leszűkítését követeli meg. Az IAC (21) preambulumbekezdése szerint nem kell kiegészítő ellentételezést fizetni, mivel a 16,2 milliárd EUR összegű előzetes tőkekivonást követően az intézkedés nem eredményez további tőkeátvételt. (27)
(85)
A Bizottság megállapítja, hogy ezen összeg visszaköveteléséről Németország nem rendelkezett kifejezetten, azonban elfogadott olyan klauzulákat, amelyek, amennyire csak lehet, a visszakövetelést lehetővé teszik, és az alábbiakat írják elő:
a)
A HRE konszern 1,59 milliárd EUR összegű feltételes fizetési kötelezettsége a követeléskezelő társasággal szemben.
b)
A PBB a Németországi Szövetségi Köztársaság csendes betétjének a visszafizetésére használja fel a ki nem fizetett nyereséget.
c)
Az 1,59 milliárd EUR összeg teljes kifizetését követően a DEPFA Bank plc. részkonszernnek (azaz az anyavállalatnak és valamennyi leányvállalatának) az állami beavatkozásért cserébe megfelelő ellentételezést kell fizetnie Németországnak.
d)
Bár a HRE-t államosították, Németország szándéka az, hogy a PBB-t reprivatizálja annak érdekében, hogy a lehetséges reprivatizációból bevételhez jusson. Mivel a bank állami tulajdonba került, és az állam jelenleg a bank reprivatizálását tervezi, ezenfelül kijelenthető, hogy az állam, amennyire lehetséges, megpróbálja visszafogni a tevékenységét, továbbá kijelenthető az is, hogy a korábbi részvényesek eleget tettek feladataiknak.
A tervezett szerkezetátalakítás ráadásul nagyon széles körű, és a „jó” fő bank radikális, a HRE 2008. végi nagyságának 15 %-ára való lekicsinyítésével számol. A növekedés korlátozására, a termékkínálat korlátozására, a Corporate Governance-re és az állami pályázati felhívás keretében megvalósuló reprivatizációra vonatkozó vállalásokkal kapcsolatosan a szerkezetátalakítás egységes csomagja az IAC értelmében megfelelően széles körűnek tekinthető.
(86)
A Bizottság azt is leszögezi, hogy a bank elkötelezett dolgozói által továbbított adatok eloszlatták arra vonatkozó kételyeit, miszerint Németország és a HRE valószínűleg nem állnak készen arra és nincsenek abban a helyzetben, hogy a korlátlan átláthatóságot és az értékcsökkenés teljes közzétételét ex ante biztosítsák. Ezenkívül a HRE, részben a Bizottság kérésére, átvizsgáltatta adatai koherenciáját és minőségét, ami megkönnyítette az adatoknak a Bizottság szakértői által elvégzett végső vizsgálatát. Ezen túlmenően Németország és a PBB vállalta a kockázatkezelési és beszámolási rendszerek átfogó javítását annak érdekében, hogy eloszlassák a Bizottságnak a jövőbeli menedzsmentinformációs rendszer esetleges hibáira irányuló kételyeit.
VI.2.3. A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közleménnyel való összeegyeztethetőség
(87)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény azokat a támogatásokkal kapcsolatos előírásokat mutatja be, amelyeket a jelenlegi válságban a pénzintézetek szerkezetátalakítása érdekében alkalmazni kell. A közlemény szerint annak érdekében, hogy valamely pénzintézetnek a jelenlegi pénzügyi válságban tervezett szerkezetátalakítása az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethető legyen a belső piaccal, a szerkezetátalakításnak biztosítania kell az érintett bank hosszú távú életképességét, rendelkeznie kell a kedvezményezett bank megfelelő saját hozzájárulásáról (tehermegosztás), valamint kielégítő intézkedéseket kell tartalmaznia a versenytorzulás korlátozását illetőn. (28)
(88)
A már nyújtott és a tervezett tőkejuttatások, valamint az eszközök átvételéből származó állami támogatás nagysága együttesen a HRE válság előtti, kockázattal súlyozott eszközállományának több mint 20 %-át teszik ki.
VI.2.3.1. A PBB hosszú távú életképességének helyreállítása
(89)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény 2. szakaszával összhangban Németország átfogó és részletes szerkezetátalakítási tervet nyújtott be, amely kifejti a HRE pénzügyi nehézségeinek okait, és részletesen bemutatja az üzleti modellt.
(90)
A szerkezetátalakítási tervből, valamint Németország kiegészítő észrevételeiből az derül ki, hogy a HRE nehézségei lényegében az alábbi tényezőkre vezethetőek vissza:
a)
Franchise finanszírozás nélküli és magukat kizárólag a pénz- és tőkepiacon finanszírozó bankként a HRE és különösen vállalata, a DEPFA Bank plc. nagymértékben egy olyan érintetlen bankközi tőkepiactól függtek, amely a Lehman Brothers fizetésképtelenségével átmenetileg teljesen bedőlt.
b)
Olyan eszközökön alapuló régi terhek, amelyek a tényleges rizikóprofiljukra tekintettel nem térülnek meg megfelelően.
c)
A HRE konszern több kisebb bank összefonódása révén jött létre, amelyek olyan eltérő IT-alkalmazásokat használtak, amelyek nem voltak integrálva egy átfogó, összehangolt kockázatkezelési rendszerbe.
(91)
A fentiekben kifejtetteknek megfelelően az elsősorban a bank tőkehelyzetére és belső ellenőrzési rendszerére vonatkozó szerkezetátalakításnak, valamint a tervezett intézkedéseknek az a céljuk, hogy kizárják azoknak a likviditási problémáknak a megismétlődését, amelyek a bankot majdnem fizetésképtelen helyzetbe sodorták. A szerkezetátalakítási terv a leginkább problémás területeket konkrét módon közelíti meg a következő intézkedések révén: stabilabb, a fedezett kötvényeken alapuló finanszírozási koncepció kidolgozása, a bankközi pénzpiactól való eddigi függőség megszüntetése, az IT-környezet javítása és integrálása, a regionális súlypontok szűkebbre szabása, a képviseleti hálózat, valamint az üzlet abszolút nagyságának csökkentése. A koncepció logikus kiegészítését jelenti a többi üzleti tevékenység beszüntetése, valamint azoknak a PBB mérlegében megszűnő portfólióként való kezelése.
(92)
A PBB megmaradó két üzletága következésképpen azokra az eszközökre fog korlátozódni, amelyek a német fedezett kötvények (jelzálogkötvények vagy állami fedezett kötvények) szempontjából számításba jönnek. Az az érv, miszerint egy ilyen konzervatívabb üzleti stratégia a hitelezés minőségi javulásához vezethet, helytállónak tekinthető, különösen a német Pfandbriefgesetz kockázatkezelésre, -felügyeletre és -ellenőrzésre vonatkozó rendelkezéseire, valamint a törvényben megfogalmazott hitelérték arány rögzítésre (például hitelezési korlátokra) tekintettel.
(93)
Az eljárás kiterjesztéséről szóló 2010. szeptember 24-i határozat (92) preambulumbekezdésében (lásd a jelen határozat (15) preambulumbekezdését) a Bizottság kétségét fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a bank a jövőbeni üzleti tevékenységeivel, így különösen az alacsony árréssel működő „Public Finance” szektorban folytatott tevékenységeivel kielégítő árrést tud kigazdálkodni. A bank folytatja a korábbi „Public Finance” tevékenységek egy részét, mégpedig a „közbefektetések finanszírozását”. Az ÖIF (közbefektetések finanszírozására irányuló) üzlet azonban csak azoknak a termékeknek a finanszírozását foglalja magába, amelyek állami befektetésekkel állnak kapcsolatban, így ez az üzlet különbözik a közfinanszírozástól, azaz az állami szervek kötetlen finanszírozásától, amely területre a különösen szűk árrés jellemző. Mivel a kiigazított üzleti modell szerint a bank felhagy az alacsony árréssel működő közfinanszírozási tevékenységekkel, amelyek a korábbi „Public Finance” tevékenységeknek nagyjából 75 %-át tették ki, és mivel ezek megszűnő portfólióként a PBB mérlegében lejárnak, a Bizottságnak csökkentek az ezzel kapcsolatos kételyei. A Bizottság vonatkozó kételyeinek csökkentésében közrejátszott Németországnak az a vállalása is, miszerint a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat.
(94)
A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy az a koncepció, miszerint az ÖIF-üzletágat a PBB második üzletágaként megőrzik, csökkenti a piaci résztvevőknek és a hitelminősítő intézeteknek a kételyeit azon bankoknak a hiányzó diverzifikációjára vonatkozóan, amelyek egy üzletágra korlátozzák tevékenységüket (úgynevezett „monoline bankok”), és ezáltal túl erősen függenek egy üzleti területtől. Két olyan üzletággal, amelyeknek nem feltétlenül ugyanolyan az üzleti ciklusa, a PBB képes lehet stabilabb és tervezhetőbb bevételeket biztosítani a maga számára, valamint képes lehet arra, hogy a szervezeti befektetőknél elérje a szükséges láthatóságot.
(95)
A szerkezetátalakítási koncepcióból egyértelműbb szervezeti struktúra rajzolódik ki, mivel a továbbiakban nem a fő tevékenységhez tartozó Capital Markets & Asset Management (Tőkepiacok & Vagyonkezelés) tevékenységi területekkel a bank felhagy, valamint jelentősen csökkenti képviseleteinek hálózatát. Jelentős számú képviseletet zártak már be, az egyértelműen kisebb üzleti modell szerint ezen képviseletek közül négyet újra megnyitnának (Berlin, Hamburg, Rajna-Ruhr-vidék és Stockholm).
(96)
A szerkezetátalakítási terv biztosítja, hogy a PBB nem építi ki aránytalanul erősen a piaci jelenlétét. Az új hitelek odaítélése mindkét üzletág számára meg van állapítva. A PBB mindenkori fő piacain az ÖIF-üzletek esetében 1-2 %-os piaci részesedést, míg ingatlanfinanszírozási üzlete esetében 2-6 %-os piaci részesedést céloz meg.
(97)
A Bizottság tudomásul veszi, hogy a bank hozzákezdett IT-rendszere hiányosságainak megszüntetéséhez. Az IT-hálózat kezdetben igen heterogén volt, és jelentős hiányosságok mutatkoztak különösen a kockázatkezelési funkcionalitások és alkalmazások vonatkozásában. A HRE ezért 2009-ben elindította a „New Evolution”-t, egy többéves, az egész konszernre kiterjedő projektet, amely 180 millió EUR összeget kitevő pénzügyi forrással rendelkezik, és célja az IT-környezet átalakítása. Hat „release”-ben vezetik be egymás után fokozatosan a különböző rendszerbeli javításokat. A projekt többek között szervezeti javításokat tartalmaz, így a hitelkezelési rendszerek konszolidálását, a kockázatkezelés terén az IT-rendszerek javítását a hitelkockázatokra, a piaci és likviditási kockázatokra vonatkozóan, a front office-rendszerek szabványosítását, valamint javításokat az információk és adatok pontosságával, granularitásával és minőségével kapcsolatban. Az IT-átalakítás tartalmára és előrehaladására vonatkozó adatokból kiderül, hogy a kezdeti problémákat szakszerűen közelítették meg, és azokat a PBB szerkezetátalakítása során a szükséges mértékben meg lehet oldani. A Bizottság véleménye szerint a jövőbeni IT-rendszer az üzleti folyamatokhoz hozzáigazított, funkcionális és hatékony platformot jelent a korszerű és körültekintő kockázatkezeléshez. Az IT-környezet átalakítására vonatkozó tervek teljes körű megvalósítása ezért döntő jelentőséggel bír.
(98)
A PBB (29) likviditása, fizetőképessége és jövedelmezősége a legfontosabb mutatók a bank életképessége szempontjából, amelyeket alávetnek mind egy alaphelyzetbeli, mind pedig egy vészhelyzetbeli forgatókönyvnek. (30)
(99)
A szerkezetátalakítási terv szerint a PBB nem fogja többé a refinanszírozásait állami kezességvállalások révén biztosíttatni. A PBB mindazonáltal egy franchise finanszírozás nélküli, magát a pénz- és tőkepiacról refinanszírozó pénzintézet marad, azonban azt a stratégiát követi, hogy a nem biztosított refinanszírozások volumenét jelentősen csökkenti, és ehelyett fedezett kötvényeket ad ki, amelyek stabilabb finanszírozási forrásnak számítanak.
(100)
Mivel az akut likviditási hiány a HRE számára végül állami támogatást megkövetelő problémák egyik legfontosabb oka volt, a szerkezetátalakítási terv szerint elegendő készpénz- és likviditási tartalék áll rendelkezésre, amivel kapcsolatban a Bázel III. megállapodás követelményeiből eredő esetleges következményeket figyelembe kell venni. A tartalék a szerkezetátalakítási folyamat kezdetén lesz a legnagyobb, ezt követően pedig fokozatosan csökkenni fog. Alaphelyzetben a készpénz- és likviditási tartalék 2011 végén a PBB mérlegfőösszege mintegy [12-17] %-ának, 2015 végén pedig a [7-17] %-ának felelne meg. Vészhelyzetben a készpénz- és likviditási tartalék 2011 végén a PBB mérlegfőösszege több mint [7-10] %-át, 2015 végén mintegy [7-10] %-át tenné ki. A Bizottság véleménye szerint a likviditási helyzet mind alaphelyzetben, mind vészhelyzetben megfelelőnek tekinthető.
(101)
Egy olyan alaptőke-mutatóval (a Bázel II. megállapodás szerinti belső minősítésen alapuló módszer alapján kalkulálva), amelyet 2011 végére alaphelyzetben 12,9 %-ra, vészhelyzetben pedig 10,5 %-ra becsülnek, a PBB elegendő saját tőkével rendelkezik, és a szerkezetátalakítás folyamán teljesíteni fogja a minimális tőkekövetelményeket. A szerkezetátalakítási tervben meghatározott feltevések szerint az alaptőke-mutató 2015 végén alaphelyzetben 12,4 %, illetve vészhelyzetben 11,3 % lesz. Az alaptőke-mutató visszaesése alaphelyzetben nem a veszteségekre, hanem mindenekelőtt a kockázattal súlyozott eszközök előrejelzett növekedésére vezethető vissza, ami másfelől a célzott növekedéssel áll kapcsolatban (a PBB alaphelyzetben 2011-től 2015-ig pozitív adózás utáni eredményt mutat, csak vészhelyzetben mutatna a PBB 2011-ben és 2012-ben negatív eredményt).
(102)
A szerkezetátalakítás folyamata során a PBB jövedelmezőségének javulását várják. A szerkezetátalakítási terv szerint alaphelyzetben az adózás utáni nyereség 2011-ben [110-150] millió EUR, 2015-ben pedig [280-320] millió EUR lesz. Bár ez 2011-ben csak [3-6] %-os (adózás utáni) sajáttőke-hozamnak felelne meg, a szerkezetátalakítási folyamat végén, 2015-ben azonban (adózás után) [8-11] %-nak. Az alaphelyzetben elérni kívánt sajáttőke-hozam mind a túlélési képességet, mind a PBB tervezett reprivatizációját szem előtt tartva kielégítőnek tekinthető egy olyan bank számára, amely a szerkezetátalakítási tervben előírt üzleti tevékenységet folytatja. Németország szerint a korábbi évek veszteségei miatt nem lesz adózás utáni nyereség, ami a veszteségek továbbvitelére tekintettel azt jelenti, hogy a PBB 201[…]-ig mérleg szerinti veszteséget halmoz fel, a csendes betét visszafizetésével összefüggésben azonban ez 201[…]-ben nem lesz többé így.
(103)
1. táblázat: A PBB szerkezetátalakítási terv szerinti eredmény-kimutatási tervezete, IFRS (Nemzetközi Pénzügyi Jelentési Szabványok) (alaphelyzet)
2011
2012
2013
2014
2015
Többletkamat és hasonló bevételek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Jutalékbevétel
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Működési bevételek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hitelkockázati gondoskodás
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Igazgatási költségek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Egyéb bevételek egyenlege/Költségek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Adózás előtti eredmény
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Jövedelemadók
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Adózás utáni eredmény
millió EUR
[110 - 150]
[140 - 160]
[170 - 220]
[240 - 270]
[280 - 320]
(104)
A PBB jövedelmezőségének legfontosabb növekedési tényezőjeként két forrás emelhető ki: a PBB kereskedelmi üzleteiből származó bevételek növekedni, a működési költségek pedig csökkenni fognak.
(105)
A magasabb bevételek kigazdálkodását illetően a szerkezetátalakítási terv a hitelek átlagos árrésének javulását tartalmazza, amely elsősorban új és nyereséges üzletek jegyzése révén valósul meg. Az ingatlanfinanszírozás tekintetében a jelenlegi portfóliók alapján a nettó árrés javulása várható [85-100] bázispontról (a továbbiakban: bp) 2011-ben [105-120] bp-re, 2012-ben [105-110] bp-re és végül [95-100] bp-re. Az ÖIF-üzletág számára a szerkezetátalakítási folyamat során végig [27-35] bp-s nettó árrést szabnak meg, ami jelentős javulást jelent a jelenlegi portfólióban a közfinanszírozáshoz kalkulált [6-12] bp-s nettó árréshez képest. (31) Ez a javulás lényegében arra vezethető vissza, hogy felhagynak a különösen alacsony árréssel működő közfinanszírozással.
(106)
Mivel biztosítani kell a kellően magas árrés elérését, Németország arra vonatkozó vállalása, miszerint a PBB új stratégiai tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat, megfelelőnek és szükségesnek tekinthető.
(107)
2011-ben és 2012-ben fontos bevételi forrást jelentenek a PBB számára azok az ellentételezések, amelyeket a PBB az FMS-WM-től (a HRE rossz bankja) kap a vagyonkezelési szolgáltatások rendelkezésre bocsátása miatt. Amint azt az IAC is kifejti, annak érdekében, hogy megkönnyítsék a bank számára az életképesség helyreállítására való összpontosítást és elkerüljék a lehetséges érdekellentéteket, funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni a kedvezményezett bankot és annak értékvesztett eszközeit. A Bizottság tisztában van azzal, hogy elsősorban technikai okokból a követeléskezelő társaság alapításakor a PBB és az FMS-WM közötti kapcsolatok azonnali szétválasztása nem volt lehetséges, ezt azonban a lehető leggyorsabban pótolni kell. Németország ennek alapján vállalta, hogy a PBB gondoskodik a kapcsolódó üzleti funkciók teljes szervezeti függetlenségéről, és 2013. szeptember 30-át követően ezeket az FMS-WM számára többé nem látja el. Ugyanez érvényes az FMS-WM refinanszírozására is. Ennek a vállalásnak alkalmasnak kellene lennie annak biztosítására is, hogy a PBB életképessége középtávon magától fennmaradjon, és a PBB ne szoruljon többé az értékvesztett eszközök átruházásából származó ellentételezésekre.
(108)
A Bizottság tudomásul veszi, hogy a PBB működési költségeinek jelentős mértékű csökkentését tervezi. A költség-bevétel arány a szerkezetátalakítási folyamat során jelentősen javulni fog, mégpedig alaphelyzetben a 2011. évi [64-79] %-ról 2015-ben [32-42] %-ra.
(109)
A PBB néhány, a költségalapjára kiható radikális szerkezetátalakítási intézkedést kezdeményezett, ennek megfelelően több képviseletét bezárta, személyi állományát pedig mintegy 30 %-kal csökkentette (2010 végén 1 366 alkalmazottat foglalkoztatott, ezzel szemben 2007 végén (32)2 000 alkalmazottja volt). Míg ezek az intézkedések középtávon és hosszú távon pozitív kihatással lesznek a működési költségekre, a szerkezetátalakítás során rövid távon rendkívüli költségek is keletkeznek, elsősorban végkielégítések és előnyugdíjazások kifizetései, valamint ügyvédi és tanácsadói költségek. A Bizottság véleménye szerint megalapozottnak tekinthető az a feltevés, miszerint a szerkezetátalakítás befejezését követően a működési költségek jelentősen alacsonyabb szintre állnak be.
(110)
Az értékvesztett eszközöknek az FMS-WM-re való átruházását követően - ami a mérlegfőösszeg jelentős mértékű csökkenését okozta - alaphelyzetben stabilnak tűnik a PBB hitelkockázati gondoskodása a szerkezetátalakítás idejére.
(111)
A PBB tervezett sajáttőke-hozama a Bizottság számára még a vészhelyzetben alapul vett feltételezések esetén is kellően erősnek tűnik, mivel nem kerülne veszélybe sem a bank életképessége, sem pedig a PBB reprivatizációjával kapcsolatos kilátások. A szerkezetátalakítási terv szerint a PBB 2011-ben vészhelyzetben [100-125] millió EUR veszteséget halmozna fel, azonban 2015-ben a szerkezetátalakítási folyamat lezárásakor [270-310] millió EUR nyereség várható. A sajáttőke-hozam (adózás után) 2011-ben (- [2,8-3,8] %) és 2012-ben negatív lenne, e forgatókönyv esetén pedig 2015-ben [9-12] %-nál helyezkedne el.
(112)
2. táblázat: A PBB szerkezetátalakítási terv szerinti eredmény-kimutatási tervezete, IFRS (vészhelyzet)
2011
2012
2013
2014
2015
Többletkamat és hasonló bevételek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Jutalékbevétel
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Működési bevételek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hitelkockázati gondoskodás
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Igazgatási költségek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Egyéb bevételek egyenlege/Költségek
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Adózás előtti eredmény
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Jövedelemadók
millió EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Adózás utáni eredmény
millió EUR
- [100 - 125]
- [75 - 90]
[230 - 290]
[250 - 290]
[270 - 310]
(113)
Tekintettel az üzleti modellben, a technikai infrastruktúrában és a szervezeti felépítésben bekövetkező pozitív változásokra, valamint ezeknek a PBB várható likviditására, fizetőképességére és jövedelmezőségére gyakorolt hatásaira, a Bizottság azon a véleményen van, hogy a szerkezetátalakítási terv eleget tesz a hosszú távú életképesség helyreállítását illetően a pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény kritériumainak.
VI.2.3.2. Saját hozzájárulás/Tehermegosztás
(114)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény alapján a kedvezményezettnek megfelelő mértékben hozzá kell járulnia a szerkezetátalakítási költségekhez. A közlemény 3. szakasza erre vonatkozóan az alábbi alapelveket fogalmazza meg:
a)
A szerkezetátalakítási támogatásoknak azokra a költségekre kell korlátozódniuk, amelyek az életképesség helyreállításához szükségesek.
b)
A támogatási összeg szükséges minimumra korlátozása érdekében a kedvezményezett banknak először saját forrásaiból - például eszközeladás révén - kell finanszíroznia a szerkezetátalakítást.
c)
A szerkezetátalakítás költségeit az állam és a banki befektetők közösen viselik, utóbbiak a rendelkezésre álló tőke segítségével vállalják át a veszteségeket, valamint ellentételezik az állami beavatkozást. A tehermegosztás követelménye két célt szolgál: a lehetséges versenytorzulások mértékének korlátozását és az erkölcsi kockázatok kiküszöbölését. (33)
(115)
A Bizottság kételyei eloszlottak azzal kapcsolatban, hogy a támogatások esetleg nem a hosszú távú életképesség helyreállításához szükséges minimumra korlátozódnak. Németország összesen mintegy 10 milliárd EUR összeget fektet a HRE-be. A tőkeinjekciók egy része, azaz 2,08 milliárd EUR az FMS-WM követeléskezelő társaság feltőkésítését szolgálja, további 1,59 milliárd EUR összeget pedig a szerkezetátalakítás során kell átruházni az FMS-WM-re. A mintegy 10 milliárd EUR összeg 63 %-a a HRE konszernben marad.
(116)
A PBB a HRE konszern egyetlen egysége, amely a jövőben tevékenységet fejt ki, és így aktív módon részt vesz a versenyben. Alaphelyzetben 2011 végén az alaptőke-mutatót 12,9 %-ra becsülik (a Bázel II. megállapodás szerinti IRB-módszer alapján), a mutató a szerkezetátalakítási folyamat során 2015 végéig kis mértékben, mégpedig 12,4 %-ra fog csökkenni. A szerkezetátalakítási terv nem vet fel kétséget afelől, hogy a bank a szerkezetátalakítási folyamat során is eleget tesz a minimális tőkekövetelményeknek. Az előrejelzett alaptőke-mutató magasnak mondható, azonban teljesen megfelel a versenytársak tőkemutatójának, ezenkívül a pénzügyi válság miatt a bankoktól most magasabb tőkemutatókat várnak el, mint a válság előtt. Bele kell gondolni továbbá abba is, hogy a pénzügyi válság során felmerülő problémái miatt a PBB-nek szilárd tőkealapra van szüksége ahhoz, hogy magát megbízható üzleti partnerként pozícionálhassa a piaci résztvevőknél. A Bizottság véleménye szerint ezért a rendelkezésre bocsátott tőke nagysága és az ebből eredő tőkemutatók megfelelőek, és a szükséges minimumra korlátozódnak.
(117)
A HRE számára továbbá összesen 145 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásokat nyújtottak, ebből az összegből a bank 124 milliárd eurót vett igénybe. Annak érdekében, hogy a bank folytatni tudja tevékenységeit abban az időszakban, amikor fizetésképtelenség fenyegette, szükség volt ezekre a kezességvállalásokra legalább addig, amíg a HRE át tudta ruházni értékvesztett eszközeit az FMS-WM-re. A HRE konszern által igénybe vett valamennyi, összesen 124 milliárd EUR összegű kezességvállalást 2010. október 1-jei hatállyal átruházták az FMS-WM-re, ezért a PBB üzleti tevékenysége során már nem használja fel az állami kezességvállalásokat. Az átruházás elősegítette azt, hogy a kezességvállalások formáját öltő támogatás időben a szükséges minimumra korlátozódott.
(118)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint a kedvezményezett bankoknak először saját forrásaikból kell finanszírozniuk szerkezetátalakításukat, amire rendszerint eszközeladás révén kerül sor. Eszközeinek mintegy 210 milliárd EUR névértéken, valamint származtatott ügyleteinek mintegy 280 milliárd EUR névértéken az FMS-WM követeléskezelő társaságra való átruházásával a HRE eszközeinek jelentős részét leválasztotta, és ily módon mérlegfőösszegét a felére csökkentette. Nem jutott azonban ezáltal olyan számviteli nyereséghez, amelyet a szerkezetátalakítási költségek finanszírozásához felhasználhatott volna. Az átruházás inkább ugyancsak állami támogatásnak tekinthető, mivel az eszközökért a HRE-nek fizetett ár az eszközök tényleges gazdasági értékét mintegy 16,2 milliárd EUR összeggel meghaladta. A konszern mégis eladja, illetve már eladta bizonyos vállalkozásokban lévő részesedéseit (pl. az Arsago ACM GmbH-ban (Frankfurt), az Arsago Holding AG-ben (Svájc), a DEPFA First Albany Securities LLC-ben (New York) és a Collineo Asset Management GmbH-ban lévő részesedéseit).
(119)
A HRE a SoFFin-nak a Németország által nyújtott valamennyi kezességvállalásért évi 0,5 % és 0,8 % közötti kamatot fizetett, ezáltal az állami támogatás ezen részéért megfelelő ellentételezést fizetett a vonatkozó bizottsági közlemény (A Bizottság közleménye - Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása, „banki közlemény”) (34) értelmében. Ezzel szemben a bank eddig sem a tőkeinjekcióért, sem pedig az eszközátvételi intézkedésből származó tőkeátvételért nem fizetett semmilyen ellentételezést, továbbá nincs abban a helyzetben, hogy megfelelő claw-back mechanizmust irányozzon elő azért az állami támogatásért, amely abból eredt, hogy az eszközök átvételi értéke magasabb volt az eszközök tényleges gazdasági értékénél.
(120)
A HRE általános gazdasági helyzetét figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a bank egyszerűen nem volt abban a helyzetben, hogy a szerkezetátalakítási költségekhez további jelentős összeggel járuljon hozzá. (35) Következésképpen azt, hogy a saját hozzájárulás nem volt elegendő, a szerkezetátalakítási tervben meghatározott különösen széles körű szervezeti intézkedésekkel együtt kell figyelembe venni annak érdekében, hogy a bank megmentéséhez szükséges terheknek a bank és a részvényesek közötti megfelelő megosztása biztosítva legyen. A Bizottság úgy tekinti, hogy a szerkezetátalakítási tervben a konszern nagyságát, a piaci jelenlétet, az üzleti tevékenység terjedelmét és a mérlegfőösszeget érintő előirányzott csökkentés jelen esetben a különleges körülményekre tekintettel megfelelő módon kompenzálja azt, hogy a bank nem bocsátott rendelkezésre elegendő saját hozzájárulást.
(121)
Figyelembe kell venni azt is, hogy a bankot államosították, és korábbi részvényeseit a konszern értéke alapján állami támogatás nélkül kárpótolták. (36) Ez az állami támogatásként való értékelés szempontjából pozitív szempont, és azt jelenti, hogy a korábbi részvényesek valamennyi részvényüket elvesztették, így abból lehet kiindulni, hogy a HRE szerkezetátalakításának költségeit megfelelő mértékben ők is viselték.
(122)
A HRE hátrasorolt hitelviszonyt megtestesítő értékpapírjainak jogosultjait érintően Németország vállalta, hogy a HRE nem fizet nyereségtől függő finanszírozási eszközökre harmadik feleknek nyereséget, ezáltal biztosítva lesz, hogy a Tier-2 tőketulajdonosok befektetéseikért cserébe semmilyen vagy csak csekély ellentételezést kapnak, és ily módon a Tier-1 tőketulajdonosokhoz hasonlóan részt vesznek a teherviselésben.
(123)
A Bizottság ezért arra a következtetésre jut, hogy a HRE részvényesei megfelelő mértékben hozzájárultak a szerkezetátalakítás költségeihez, és így az erkölcsi kockázatok veszélye is kellő figyelmet kapott.
VI.2.3.3. A versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedések
(124)
A pénzügyi szektorban hozott szerkezetátalakítási intézkedésekről szóló közlemény szerint a Bizottságnak a versenytorzulások korlátozására szolgáló intézkedések vizsgálata során a támogatás nagyságát, a tehermegosztás fokát és a pénzintézetnek a szerkezetátalakítás utáni jövőbeni piaci helyzetét kell figyelembe vennie, a vizsgálat alapján pedig meg kell hozni a megfelelő intézkedéseket.
(125)
A HRE jelentős versenytorzulásokat okozott. Németország összesen maximum 9,95 milliárd EUR összeget kitevő tőkét juttat a HRE-nek, amelynek egy részét az FMS-WM kapja, valamint 145 milliárd EUR összeget kitevő kezességvállalásokat bocsát a HRE rendelkezésére. Ezenkívül a HRE egy olyan eszközátvételi intézkedést vett igénybe, amely körülbelül 20 milliárd EUR összeget kitevő támogatási elemet tartalmaz. A jelentős állami támogatásra tekintettel véghez kell vinni a HRE radikális szerkezetátalakítását.
(126)
A HRE utódbankjaként a PBB elegendő pénzügyi eszközzel fog rendelkezni, és nem terhelik majd a HRE korábbi kockázatos hitelügyletei. A PBB üzletképességének megőrzése és a leválasztás megkönnyítése érdekében nagymértékű támogatásra volt szükség. A PBB azonban jóval kisebb bank, és Németország ezenfelül megfelelő intézkedéseket is tett a lehetséges versenytorzulások korlátozása érdekében.
(127)
Először is a PBB vállalati egységként jelentősen különbözni fog a korábbi HRE-től, a PBB-t államosították, és jelenleg radikális szerkezetátalakítás alatt áll, amelynek eredményeként a PBB jóval kisebb bankként működik, mint az egykori HRE. Számos eszköznek az FMS-WM-re való átruházását követően a PBB stratégiai mérlegfőösszege a HRE konszern 2008. év végi mérlegfőösszege 15 %-ának felel meg, ebben a mérlegfőösszegben nem szerepelnek olyan mérlegtételek, amelyek a PBB mérlegében megszűnő portfólióként lejárnak, vagy amelyeket szintetikusan az FMS-WM-re ruháztak át.
(128)
Másodszor, Németország több olyan kötelezettségvállalást terjesztett a Bizottság elé, amelyek a PBB piaci jelenlétének korlátozására vonatkoznak (további információk az 5. szakaszban találhatóak). A PBB csak két üzletágban - ingatlanfinanszírozás és közbefektetések finanszírozása - köt majd új ügyleteket. E két üzletág a szerkezetátalakítási folyamat során csak korlátozott mértékben fog növekedni, mivel mind az új ügyletekre, mind pedig a mérlegfőösszegre és a portfólió terjedelmére vonatkozóan felső határokat szabtak meg annak érdekében, hogy csökkenjenek a PBB lehetőségei a piacon való terjeszkedésre és ezáltal a verseny torzítására. A növekedési korlátok legalább 2013. december 31-ig érvényesek, és esetleg tovább is, amennyiben a PBB reprivatizációjára eddig az időpontig nem kerül sor. A HRE konszern összes többi egységének meg kell szüntetnie üzleti tevékenységét, és hagynia kell, hogy portfóliói lejárjanak, ez különösen az „Infrastructure Finance”, a „Capital Market & Asset Management” és a közfinanszírozás üzletágakra vonatkozik.
(129)
Harmadszor, annak érdekében, hogy eloszlassa a Bizottság arra irányuló kételyeit, hogy a PBB túlzottan agresszív árpolitikája révén árthat a versenynek és a versenytársaknak, Németország ígéretet tett arra, hogy a PBB stratégiai új tevékenysége során nem nyújt olyan kölcsönt, amely egyedi tranzakciós alapon 10 %-nál alacsonyabb RAROC szintet mutat. A Bizottság véleménye szerint ez az aránytalanul erős versenytorzulások megakadályozására szolgáló további hatékony intézkedésként értékelhető.
(130)
Negyedszer, a PBB-t üzleti tevékenysége során olyan magatartási szabályok kötik majd, amelyek felvásárlási tilalmat, valamint egy olyan tilalmat írnak elő, miszerint a PBB reklámtevékenysége során nem tehet utalást az állami támogatásra.
(131)
Németország ezen túlmenően ígéretet tett arra, hogy a PBB-t a lehető leggyorsabban, azaz legkésőbb 2015. december 31-ig reprivatizálja, így a PBB eladása lehetővé teszi a Németországi Szövetségi Köztársaság számára, hogy a HRE-nek juttatott tőkét (részben) visszakapja. A Bizottság továbbá megállapítja, hogy a PBB mielőbbi reprivatizációjával biztosítható annak lehetősége, hogy harmadik felek a PBB-t megszerezhessék.
VII. ELLENŐRZÉS
(132)
Németország ígéretet tett arra, hogy a HRE szerkezetátalakítási tervének, valamint a vállalások jegyzékében szereplő ígérvényeknek a végrehajtását egy ellenőrző megbízott felügyeli, aki negyedévente jelentést tesz a Bizottságnak.
VIII. KÖVETKEZTETÉS
(133)
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a fentiekben megvizsgált intézkedések esetében az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásokról van szó.
(134)
Ezenkívül a Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatás az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján a belső piaccal összeegyeztethető, feltéve, hogy a 2011. június 14-én véglegesen aktualizált szerkezetátalakítási tervet, valamint a jelen határozat mellékletét képező vállalási jegyzékben szereplő ígérvényeket végrehajtják,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Németország által a Hypo Real Estate konszern számára nyújtott, illetve nyújtani kívánt állami támogatás, amely az alábbiakban felsoroltakból tevődik össze
-
60 millió EUR összegű tőkejuttatás (2009. április 17-én jelentették be),
-
2,96 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2009. június 3-án jelentették be),
-
3 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2009. október 26-án jelentették be),
-
1,85 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2010. április 30-án jelentették be), amelyből 450 millió EUR juttatására csak meghatározott körülmények fennállása esetén kerül sor,
-
2,08 milliárd EUR összegű tőkejuttatás (2010. szeptember 10-én jelentették be),
-
35 milliárd EUR összegű kezességvállalások (2008. szeptember 30-án jelentették be),
-
52 milliárd EUR összegű kezességvállalások (2009. április 17-én jelentették be),
-
8 milliárd EUR összegű kezességvállalás (2009. október 26-án jelentették be),
-
10 milliárd EUR összegű kezességvállalás (2009. október 26-án jelentették be),
-
20 milliárd EUR összegű likviditási garancia (2010. szeptember 2-án jelentették be),
-
20 milliárd EUR összegű settlement garancia (2010. szeptember 10-én jelentették be),
-
eszközök átruházása az FMS Wertmanagement AöR követeléskezelő társaságra (2010. szeptember 10-én jelentették be)
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján és a mellékletben található vállalási jegyzékre tekintettel a belső piaccal összeegyeztethető.
2. cikk
Németország rögzíti, hogy a jelen határozat közlésétől számítva részletes negyedéves jelentéseket juttat el a Bizottságnak azokról az intézkedésekről, amelyeket a vállalások jegyzékének mellékletében meghatározott ütemtervnek megfelelően a jelen határozat teljesítése érdekében hozott.
3. cikk
E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság.
Kelt Brüsszelben, 2011. július 18-án.