РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 917/2011 НА СЪВЕТА
от 12 септември 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
С Регламент (ЕС) № 258/2011 (2) („регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китайската народна република („Китай“).
(2)
На 31 май 2011 г. бе публикувана поправка (3) с цел да се отстранят някои печатни грешки, по-специално неправилно изписаните имена на някои китайски производители износители в приложение I към регламента за временните мерки.
(3)
След проверката на някои твърдения, получени след публикуването на поправката, за които бе установено, че са основателни, беше отбелязано, че някои други имена също са били изписани неправилно. Правилните имена на всички дружества, за които се прилага среднопретегленото мито, са посочени в приложение I към настоящия регламент.
(4)
Следва да се припомни, че процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена от Федерацията на европейските производители на керамични плочки - CET („жалбоподателят“), от името на производителите, които представляват основен дял - в случая повече от 30 % - от общото производство на керамични плочки в Съюза. Както беше посочено в съображение 24 от регламента за временните мерки, разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 април 2009 г. до 31 март 2010 г. („периодът на разследване“ или „ПР“). По отношение на съществени тенденции за оценката на вредата Комисията анализира данни, обхващащи периода от 1 януари 2007 г. до края на периода на разследване („разглежданият период“).
2. Последваща процедура
(5)
След оповестяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше взето решението за налагане на временните мерки („оповестяване на временните мерки“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, с които изразиха своите становища относно предварителните констатации. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха възможност за това и по искане на две от заинтересованите страни бяха проведени изслушвания със служителя по изслушванията.
(6)
Комисията продължи да търси информацията, която смяташе за необходима за изготвянето на своите окончателни констатации.
(7)
Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки с произход от Китай и окончателно събиране на сумите, обезпечени от временните мита. Беше им даден също така срок, в който да изложат становищата си след това оповестяване.
(8)
Устно и писмено представените коментари от заинтересованите страни бяха разгледани и по целесъобразност взети под внимание.
3. Страни, засегнати от процедурата
3.1. Изготвяне на извадка от китайски производители износители
(9)
При подбора на извадката от производители износители бе включена „група“ от дружества заявители, тъй като разглеждан заедно, общият обем на износа на двамата производители в предполагаемата група ги превръща в третия най-голям по обем износител на пазара на Съюза. Тези дружества заявиха, че са свързани на основание член 143, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 2 юли 1993 г. за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (4), съгласно който страните се смятат за свързани, ако са „юридически признати търговски партньори“. Впоследствие разследването разкри, че тези дружества не са свързани в този смисъл и, както е посочено в съображение 35 от регламента за временните мерки, тези двама производители бяха разглеждани като отделни субекти.
(10)
Няколко производители износители представиха изявления с твърдението, че тези дружества е трябвало да бъдат изключени от извадката за представяне на невярна или подвеждаща информация. Тези производители заявиха още, че среднопретегленият марж на дъмпинга е трябвало да бъде изчислен, без да се вземат предвид двете дружества, включени в извадката.
(11)
В тази връзка следва да се отбележи, че информацията, предоставена от страните преди подбора на извадката, бе приета за достатъчна, за да се смятат те за свързани, и предвид общия обем на експортните им продажби към пазара на Съюза те бяха включени в извадката. Въпросът за връзката между двете дружества бе проучен подробно след посещения за проверка на място в обектите им. Информацията, предоставена от дружествата в подкрепа на тяхното твърдение, че са свързани, бе потвърдена, но бе сметната за недостатъчна, за да бъдат те приети за свързани въпреки собственото им становище по този въпрос. В резултат на това се стигна до заключението, че тези дружества не могат да се смятат за свързани по смисъла на член 143, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕИО) № 2454/93. Тъй като дружествата оказаха съдействие при разследването, включително чрез предоставяне на информация относно предполагаемата им свързаност, се смята, че няма основания те да бъдат изключени от извадката. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(12)
Освен това дори да се приеме, че подборът на други дружества в извадката по време на разследването е щял да доведе до значително по-голям обем на износа към пазара на Съюза през разглеждания ПР, в рамките на наличното време би било трудно да се проучат такива новоизбрани дружества. Поради това въпреки факта, че тези дружества се оказаха несвързани, извадката продължава да удовлетворява критериите, предвидени в основния регламент. Накрая следва да се отбележи, че липсват доказателства за това, че дружествата съзнателно са заявили, че са свързани, за да бъдат подбрани за извадката.
(13)
Поради липсата на други коментари се потвърждава изложеното в съображения 5 и 6 от регламента за временните мерки.
3.2. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(14)
След налагането на временните мерки една от страните заяви, че нито един от производителите от Съюза, подкрепящи жалбата, не е предоставил исканата информация за изготвяне на извадка и поради това следва да се смята, че тези производители не са оказали съдействие при процедурата. Този довод бе предявен след окончателното оповестяване.
(15)
По отношение на твърдението, че поради липсата на отговори за изготвяне на извадка производителите от Съюза, които подкрепят жалбата, не са оказали съдействие, следва да се припомни, че CET е законният представител на всички дружества, подали жалбата. Съгласно изискванията CET предостави от името на жалбоподателите допълнителната информация относно данните за ПР. Както е подробно посочено в известието за започване, информация с оглед подбора на извадката бе изискана само за дружества, които все още не бяха представили цялата необходима информация. От това следва, че подалите жалбата производители са оказали пълно съдействие, тъй като са предоставили цялата необходима информация на етапа на подаване на жалбата и тъй като по време на разследването законният им представител предостави от тяхно име необходимите актуални данни във връзка с ПР.
(16)
Една от заинтересованите страни заяви, че разделянето на промишлеността на Съюза на различни сегменти и географският обхват на извадката означават, че тя не е статистически валидна. В тази връзка следва да се припомни, че производството на керамични плочки в Съюза е силно фрагментирано и в отрасъла работят над 500 производители. Беше установено също така, че производството е представено и в трите промишлени сегмента, т.е. големи, средни и малки дружества. За да се гарантира, че резултатите на големите дружества няма да надделеят при анализа на вредата и че състоянието на малките дружества, които заедно съставляват основния дял от производството на Съюза, е надлежно взето предвид, бе прието, че в извадката трябва да бъдат представени всички сегменти, т.е. малките, средните и големите дружества. Във всеки сегмент бяха избрани най-големите дружества, при условие че това би могло да гарантира географска представителност.
(17)
Една от заинтересованите страни също така заяви, че Комисията не е успяла да докаже, че извадката остава представителна след оттеглянето на полския производител и че извадката във всеки случай не е била достатъчно представителна по отношение на обема на продажбите на пазара на Съюза.
(18)
Един полски производител действително реши да преустанови съдействието си и затова трябваше да бъде изключен от извадката. Не е необходимо обаче извадката да отразява точното географско разпределение и тежест на държавите-членки производителки, за да бъде представителна. Тъй като географското разпределение е само един от факторите, които трябва да се вземат предвид, за да се гарантира представителност, подобен подход не би бил осъществим от административна гледна точка. По-скоро е достатъчно, че извадката до голяма степен отразява съотношението между основните засегнати държави производителки. При оценката по този критерий беше установено, че оттеглянето на полското дружество не оказва влияние върху общата представителност на извадката. Въз основа на това се потвърждава, че извадката от производители от Съюза е достатъчно представителна по смисъла на член 17 от основния регламент.
(19)
По отношение на твърдението за общата представителност на извадката следва да се припомни, че като се има предвид силно фрагментираният характер на промишлеността на Съюза, дружествата в извадката неизбежно обхващат сравнително малка част от цялото производство на Съюза. Във всеки случай член 17 от основния регламент предвижда, че разследванията могат да се ограничат до извадки, които са или статистически валидни, или съставляват най-големия представителен обем на производство, продажби или износ, чието изследване е възможно, без обаче да се посочва определен количествен праг за равнището на представителния обем. С оглед на горепосоченото се потвърждава, че подбраната извадка е била представителна по смисъла на член 17 от основния регламент.
(20)
Една от заинтересованите страни заяви, че Комисията не е успяла да включи в извадката производители от Съюза, които предлагат ниски продажни цени и извършват дейност в държави като Полша и Чешката република; поради това получената по този начин извадка не би била представителна за средните продажни цени на производителите от Съюза.
(21)
В отговор на гореизложеното твърдение Комисията установи, че средните продажни цени на извадката за промишлеността на Съюза попадат в същите граници като средните продажни цени в публично достъпните статистически данни. Във всеки случай, както е обяснено в съображение 125, разследването показа, че дори да се вземат предвид публично достъпните цени за тези държави, това не би променило съществено окончателните констатации.
(22)
Редица страни представиха коментари относно използваната методология за подбор на извадката от промишлеността на Съюза в сравнение с подбора на извадката от китайските износители, която се основава единствено на обема на износа.
(23)
По отношение на различните методологии, използвани за изготвяне на представителна извадка от производители от Съюза, от една страна, и китайски производители износители, от друга, следва да се отбележи, че методологиите са използвани според целите на извадката. По отношение на промишлеността на Съюза Комисията трябва да направи оценка на състоянието на цялата промишленост; поради това бяха избрани критерии, които биха гарантирали най-представителна картина на целия отрасъл. По отношение на китайските износители беше сметнато за целесъобразно да се избере извадка, която се основава на най-голям обем на износа на разглеждания продукт, поради което в извадката бяха включени най-едрите износители. Следва да се отбележи също, че член 17 от основния регламент не задължава подборът на двете извадки да се основава на едни и същи критерии. Освен това в този случай, преди да се състави окончателната извадка от китайски производители износители, на съдействащите страни в Китай и на китайските власти беше предоставена възможност да представят своите коментари относно предложената извадка. Бяха получени коментари по отношение на състава на извадката без отношение към нейната представителност.
(24)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносители заяви, че член 17 от основния регламент съдържа допускането, че извадките от производители от Съюза и от производители износители трябва да се правят въз основа на едни и същи критерии. След окончателното оповестяване няколко китайски заинтересовани страни продължиха да твърдят, че при подбора на съответните извадки е имало дискриминация при третирането на китайските производители износители и производителите от Съюза.
(25)
В отговор на твърдението след окончателното оповестяване, че при подбора на извадките от производители от Съюза и производители износители следва да се прилагат едни и същи критерии, по причините, изложени в съображение 23, се приема, че извадките могат да бъдат направени въз основа на различни критерии. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(26)
По отношение на факта, че, както беше посочено в съображение 23, не бяха получени коментари относно представителността на извадката, тези заинтересовани страни заявиха, че към момента на подбора на извадките заинтересованите китайски страни не са били уведомени, че се използват различни критерии, и затова не са можели да коментират този факт.
(27)
По отношение на факта, че китайските заинтересовани страни не са били уведомени за различните критерии, използвани при подбора на извадките, стандартна практика в съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент е със страните да се провеждат консултации относно състава на предложените извадки за собствената им категория, например с производителите износители се провеждат консултации единствено за предложената извадка от производители износители. При тези обстоятелства твърдението на тези страни, че не са имали възможност да представят коментари във връзка с различните критерии за подбор на извадките към момента на тяхното подбиране, не се взема под внимание.
(28)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че като е взела предвид различните сегменти при подбора на извадката, Комисията е нарушила разпоредбите на член 4, параграф 1 от основния регламент, който постановява, че анализът следва да се прави по отношение на промишлеността на Съюза като цяло, а не за определени видове или групи дружества.
(29)
Твърдението, че разделянето на извадката на три сегмента е в нарушение на член 4, параграф 1 от основния регламент, не може да бъде прието. Както може да бъде изведено от съображение 23, избраната извадка представлява цялата промишленост на Съюза, а не само определена група от дружества, както твърди засегнатата страна. Освен това в член 17, параграф 1 от основния регламент изрично се дава възможност за подбор на представителна извадка, за да се определи вредата. Следователно твърдението е неоснователно и беше отхвърлено.
(30)
След окончателното оповестяване същата заинтересована страна оспори факта, че географското разпределение е било взето предвид при подбора на извадката с довода, че Съюзът представлява единен пазар и че съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент се предоставя единствено възможност извадката да се подбере въз основа на най-големия представителен обем.
(31)
По отношение на твърдението за използването на критерия за географското разпределение следва да се отбележи, че това е фрагментирана промишленост и за да се оцени доколко са представителни подбраните дружества, се използва географското разпределение на производителите в държавите-членки с цел да бъдат отразени различните обстоятелства, които могат да се срещнат в Съюза. Извадката обхваща държави-членки, в които се произвежда приблизително 90 % от продукцията на Съюза; след оттеглянето на полското дружество този висок процент се запази - приблизително около 80 %. По този начин приложената от Комисията методология гарантира, че извадката е представителна за производството на Съюза като цяло и е в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(32)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че в извадката от производители от Съюза са били подбрани само средни и малки дружества, за които се твърди, че имат по-високи разходи и цени от големите китайски дружества.
(33)
Този довод не беше подкрепен с никакви доказателства. Следва да се отбележи, че извадката включва дружества от всички сегменти. Освен това други фактори освен големината на дружеството биха могли да окажат влияние върху разходите - като разходи за суровини, амортизация или използване на капацитета.
4. Права на страните
4.1. Поверителност на името на жалбоподателите и дружествата, подкрепящи жалбата
(34)
Една от заинтересованите страни заяви, че липсата на информация относно идентичността на жалбоподателя не е дала възможност на заинтересованите страни изцяло да упражнят правото си на защита. Също така бе изтъкнато, че тъй като някои производители не са поискали името им да бъде запазено в тайна, искането за анонимност не е било обосновано.
(35)
Една от заинтересованите страни повтори твърдението си, че не са били налице основания да се допусне поверителност относно имената на повечето производители, подали жалбата, както и на тези, поддържащи жалбата. По-специално беше заявено, че в документацията, открита за проверка от заинтересованите страни, не са били включени никакви доказателства в подкрепа на исканията за поверителност. Освен това бе заявено, че непознаването на идентичността на включените в извадката дружества означава, че други заинтересовани страни не са били в състояние да представят коментари относно точността на оценката на микропоказателите.
(36)
В отговор на окончателното оповестяване същата страна попита дали всички свързани дружества на производителите, включени в извадката, са подали отговор на въпросника.
(37)
Следва да се припомни, че в член 19 от основния регламент се предвижда възможност за защита на поверителна информация в случаите, когато оповестяването ѝ би дало значително конкурентно преимущество на конкурент или би имало значителен отрицателен ефект за лицето, предоставило информацията, или за трето лице, от което е получена информацията. Основната част от жалбоподателите пожелаха идентичността им да остане поверителна и представиха достатъчно доказателства, които сочат, че действително съществува сериозна възможност за предприемане на ответни действия, inter alia, във вид на нереализирани продажби за тези производители, ако имената им бъдат разкрити. Поради това искането на тези дружества бе прието от службите на Комисията.
(38)
По отношение на твърдението, че някои производители не са поискали името им да бъде третирано като поверително, следва да се отбележи, че този факт не засяга правото на други дружества да поискат такова третиране, когато за това бъдат посочени достатъчни причини. За всяко искане бе извършена индивидуална оценка и поради това твърдението се отхвърля.
(39)
По въпроса дали всички свързани дружества на производителите от Съюза, включени в извадката, са подали отговори на въпросника, следва да се отбележи, че по принцип и сама по себе си липсата на отговор от свързан производител от Съюза не би попречила непременно на Комисията да достигне до надеждни заключения относно вредата, при условие че подадените отговори на въпросника могат да бъдат проверени. По-специално това би станало в случаите, когато свързаните дружества са отделни юридически лица с отделно счетоводство.
5. Обхват на разследването. Включване на внос от Турция
(40)
Една от страните, представляваща интересите на производителите износители, заяви, че вносът на разглеждания продукт от Турция е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване.
(41)
По отношение на невключването в жалбата на вноса с произход от Турция следва да се отбележи, че при откриването на процедурата липсваха доказателства за съществуването на дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка от тази държава, които да обосноват откриването на антидъмпингова процедура за този внос. Поради това твърдението, че Турция е трябвало да бъде включена в обхвата на разследването, се отхвърля.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
(42)
След налагането на временните мерки една от заинтересованите страни посочи, че има промени в кодовете по КН за разглеждания продукт в регламента за налагане на временните мерки и в известието за започване и запита какви са причините за тези разлики, както и дали те водят до промяна в продуктовия обхват.
(43)
Във връзка с това следва да се подчертае, че разликите между кодовете по КН, посочени в регламента за налагане на временни мерки и в известието за започване, не са свързани с промяна на определението на продукта или обхвата на разследването. Измененията не променят обхванатите видове плочки, а са свързани само с необходимостта да се вземат предвид общите промени в Комбинираната номенклатура, предвидени с Регламент (ЕС) № 861/2010 на Комисията, които влязоха в сила на 1 януари 2011 г. (5)
(44)
Една от заинтересованите страни поиска някои керамични мозайки да бъдат изключени от обхвата на продукта. Страната твърди, че в случай на налагане на мерки продуктът от тази категория би загубил конкурентоспособност спрямо други продукти, с които е взаимозаменим, и че във всеки случай в този конкретен сегмент няма дъмпинг.
(45)
По отношение на това твърдение разследването разкри, че керамичните мозайки и други видове керамични плочки имат еднакви основни физически и технически характеристики, поради което преразглеждането на обхвата на продукта не е оправдано. Що се отнася до твърдението за липса на дъмпинг в този сегмент, което не беше подкрепено с никакви доказателства, анализът на дъмпинга и вредата трябва да отразява картината за целия разглеждан продукт. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(46)
С оглед на гореизложеното и поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт се потвърждават съображения 25-32 от регламента за налагане на временни мерки.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(47)
Поради липсата на други коментари или констатации относно третирането като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, се потвърждават заключенията, изложени в съображения 33-40 от регламента за временните мерки.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(48)
Не бяха получени коментари относно решението за предоставяне или отказ на индивидуално третиране за отделни дружества.
(49)
Двама вносители обаче поставиха под въпрос цялостната достоверност на извършения от Комисията анализ за индивидуално третиране, като заявиха, че Съюзът ежегодно разпределя субсидии по линия на структурните фондове.
(50)
В тази връзка следва да се отбележи, че в член 9, параграф 5 от основния регламент се определят условията, които трябва да бъдат изпълнени, за да ползва дружеството статут на индивидуално третиране. Предполагаемото съществуване на субсидии в Съюза няма отношение към това проучване. Поради това твърдението се отхвърля и се запазват заключенията, изложени в съображения 41-44 от регламента за временните мерки.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(51)
Заявления за индивидуално разследване бяха подадени от осем съдействащи производители износители в съответствие с член 17, параграф 3 от основния регламент. Бе взето решение за провеждане на ИР за един производител износител - Kito Group, тъй като това не би затруднило неоправдано разследването. Тази група безспорно съставлява най-големия обем на износа от осемте производители, поискали индивидуално разследване.
(52)
Тази група подаде заявление за ИТ. След разглеждане на заявлението първоначално бе предложено да се предостави индивидуално третиране на Kito Group, тъй като не бяха открити причини дружеството да не получи ИТ.
(53)
След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент явно не се допуска да бъдат приети ограничен брой искания за ИР, при положение че са били получени много такива искания. Жалбоподателят заяви, че този възглед се подкрепя от множество предишни антидъмпингови разследвания. В тази връзка следва да се отбележи, че посоченото условие в член 17, параграф 3 от основния регламент за разглеждане или не на искания за ИР е дали това би затруднило неоправдано разследването и би забавило приключването му в надлежния срок. При текущото разследване и както е посочено в съображение 51, разглеждането на едно от осемте заявления за ИР не би затруднило неоправдано разследването. По отношение на предишни разследвания, при които са били разглеждани искания за ИР, следва да се отбележи, че степента на затруднението при такива искания и необходимостта от своевременно приключване на разследването трябва да се оценяват за всеки отделен случай. С оглед на гореизложеното твърденията на жалбоподателя се отхвърлят.
(54)
След окончателното оповестяване бяха получени сведения и доказателства, че Kito Group може да не са оповестили всички свързани дружества в групата, в резултат на което констатациите за групата могат да бъдат непълни. На групата бе предоставена възможност да коментира тези сведения и тя бе уведомена, че може да се наложи да бъдат приложени разпоредбите на член 18 от основния регламент. В отговор групата потвърди, че в своя отговор на антидъмпинговия въпросник действително не е оповестила две свързани дружества, но заяви, че това е обикновено недоглеждане без последици, което не следва да оказва влияние върху констатациите, тъй като дружествата не участват в производството и/или пускането на пазара на разглеждания продукт. Въпреки това неоповестяването на тези две дружества е попречило да се направи реална оценка и проверка на дейностите на групата по отношение на разглеждания продукт. При тези обстоятелства се стигна до заключението, че групата не е предоставила необходимата информация в подходящи срокове и следователно констатациите за дружеството са направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(55)
Двама вносители представиха коментари срещу избора на Съединените американски щати („САЩ“) за държава аналог с твърдението, че САЩ е неподходяща държава аналог поради незначителното собствено производство и липсата на конкурентоспособност на световния пазар. Освен това те заявиха, че изборът на САЩ е необоснован, с твърдението, че липсата на алтернативни държави аналози е предизвикана от неправомерен натиск от страна на асоциацията на производителите от Съюза върху производители от други възможни държави аналози с цел те да бъдат разубедени да окажат евентуално съдействие. Двама вносители приведоха довода, че Комисията не е взела предвид информация от редица държави, които биха могли да окажат съдействие, и че публично достъпни данни от национални или транснационални сдружения на производителите в трети страни не са били взети предвид.
(56)
Разглеждайки на първо място последния довод, следва да се припомни, че за провеждането на разследване за нивото на дъмпинга е необходима конкретна информация за отделното дружество. Поради това този довод беше отхвърлен.
(57)
По отношение на твърденията за неправомерен натиск от страна на асоциацията на производителите от Съюза с цел разубеждаване от съдействие следва да се отбележи, че за това няма представени никакви доказателства. Поради това се наложи тези коментари да не бъдат взети под внимание.
(58)
Тези вносители заявиха също така, че годишният производствен обем на керамични плочки в САЩ е приблизително 60 милиона m2 годишно, а не 600 милиона m2, както е посочено в съображение 51 от регламента за временните мерки. При проверката беше установено, че това е вярно.
(59)
По отношение на въпроса дали САЩ са подходяща държава аналог с оглед на значително по-ниското равнище на производство, следва да се подчертае, че пазарът в САЩ е силно конкурентен - в страната има няколко местни производствени дружества и количествата на вноса са значителни. Освен това, както е посочено в съображение 52 от регламента за временните мерки, няма доказателства за съществуването на нетарифни бариери, които биха били съществена пречка пред конкуренцията на пазара. При тези обстоятелства въпреки по-ниския производствен обем общото заключение, че САЩ представляват подходяща държава аналог, остава непроменено.
(60)
Двама вносители заявиха, че единичните продажни цени на плочки, произведени в САЩ, са много по-високи на вътрешния пазар в САЩ, отколкото на пазара на Съюза, и съпоставянето им с експортните цени води до наличие на дъмпингови практики. Този довод бе сметнат за неуместен за целите на настоящата процедура, тъй като всякакви подобни твърдения, ако приемем, че съществуват prima facie доказателства за тях, биха могли да бъдат проучени задълбочено единствено чрез отделна антидъмпингова процедура във връзка със САЩ. Поради това доводът не беше взет под внимание.
(61)
Тези вносители заявиха също така, че съдействащият производител от САЩ е собственост или дъщерно дружество на производители от Съюза и следователно разследването е било опорочено, тъй като получените данни не са били независими.
(62)
Следва да се припомни, че данните, представени от съдействащия производител от САЩ, бяха проверени на място. Поради това твърдението бе сметнато за неуместно и не беше взето под внимание.
(63)
Тези вносители заявиха също така, че обемите на износа на САЩ са ограничени. Беше прието, че този довод няма отношение към избора на държава аналог, тъй като данните за държавата аналог се използват за определяне на нормалната стойност, а не на експортните цени. Поради това доводът беше отхвърлен.
(64)
Накрая същите вносители заявиха, че запазването на поверителност относно идентичността, обема, стойността и качеството на продукцията на използвания за аналог съдействащ производител не е обосновано. Следва да се припомни, че използваният за аналог съдействащ производител поиска поверителност поради опасения от ответни търговски мерки и искането му беше сметнато за обосновано. Освен това не може да се изключи възможността предоставянето на каквито и да било данни, поискани от вносителите, дори в определени граници, да доведе до разкриване на идентичността на производителя в държавата аналог. Поради това твърдението на вносителите не беше взето под внимание.
(65)
След окончателното оповестяване горепосочените двама вносители повториха редица от изложените по-горе твърдения, без обаче да представят други съществени доказателства. При тези обстоятелства твърденията им остават отхвърлени.
(66)
Освен това двамата вносители заявиха, че тъй като според твърденията съдействащият производител от САЩ се контролира от производител от Съюза, изборът на това дружество от САЩ като подходящ производител от държавата аналог е опорочен. По-специално те заявиха, че дружеството от САЩ не е икономически независимо и следователно не може да служи като показател за дъмпинг. Вносителите обосновават твърдението си, позовавайки се на член 2, параграф 1, трета и четвърта алинея от основния регламент. В отговор на това твърдение преди всичко трябва да се изтъкне, че както е посочено в съображение 23 от регламента за временните мерки и в съображение 69, съдействащият производител от САЩ поиска запазване на анонимността му и искането му беше уважено. При тези обстоятелства съществуването на връзка между дружеството от САЩ и производител от Съюза не може да бъде потвърдено или отхвърлено. Следва да се отбележи обаче, че горепосочените разпоредби на основния регламент се отнасят до това как да се третират продажните цени на дружество, явяващо се обект на разследване, когато то продава на свързана с него страна. Тези разпоредби не засягат въпроса за евентуалното наличие на връзка между производител от държавата аналог и производител от Съюза. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(67)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносители представи множество твърдения. На първо място те заявиха, че поради предполагаемия малък обем на продажбите на производителите от САЩ на техния вътрешен пазар в сравнение с китайския износ за Съюза САЩ не са подходящи за държава аналог. Във връзка с това при разглеждането на възможни държави аналог един от изследваните елементи, inter alia, е равнището на конкуренцията в тези държави. Наличието на сходни равнища на продажбите на вътрешния пазар между местната промишленост и вноса от страната, която е обект на разследването, не е предпоставка за приемането на дадена държава за подходяща държава аналог. По отношение на тези твърдения, както е посочено в съображение 59, беше установено, че пазарът в САЩ е достатъчно конкурентен, за да представлява подходящ избор. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(68)
Сдружението на вносителите също така заяви, че според тях значителният внос на пазара в САЩ не е целесъобразен фактор за избора на САЩ за държава аналог. По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че равнището на вноса действително е един от важните фактори, които се проучват при избора на подходяща държава аналог. Съчетанието от вътрешно производство и високи обеми на вноса допринася за създаването на конкурентен пазар, както е посочено в съображение 59. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(69)
Сдружението на вносителите също така запита какви доказателства са били представени от съдействащия производител в държавата аналог, за да се докаже опасността от ответни търговски мерки, посочена в съображение 64. В тази връзка дружеството от САЩ изтъкна, че на пазара в САЩ има множество китайски производители износители на керамични плочки, с които дружеството от САЩ се конкурира за едни и същи клиенти. При тези обстоятелства дружеството от САЩ заяви, че се опасява от ответни търговски мерки, ако идентичността му бъде разкрита. По отношение на представените доказателства за опасността от ответни търговски мерки следва да се отбележи, че евентуалният риск, произтичащ от факта, че дружеството от САЩ и китайските производители износители, извършващи дейност на пазара в САЩ, се конкурират за едни и същи клиенти, бе сметнат за правдоподобен. При тези обстоятелства искането на дружеството за запазване на анонимността му беше прието.
(70)
Сдружението също заяви, че тъй като според твърденията на вътрешния пазар в САЩ средната продажна цена за керамични плочки, произведени в САЩ, е няколко пъти по-висока от цената на китайския внос в Съюза, продуктът от САЩ не представлява „сходен продукт“ с внасяния продукт от Китай. В тази връзка фактът, че тези две цени се различават, не е основание да се смята, че продуктът от САЩ не е сходен с разглеждания продукт. Както е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, беше установено, че разглежданият продукт и, inter alia, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в САЩ, имат еднакви основни физически и технически характеристики, както и едни и същи основни приложения. При тези обстоятелства те се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент. Поради това твърдението на сдружението се отхвърля.
(71)
Накрая сдружението запита защо Съюзът не е приет за подходяща държава аналог при липсата на съдействие от трети страни, различни от САЩ. В тази връзка, като се има предвид определянето на САЩ за подходяща държава аналог, както е посочено в съображение 59, не възникна необходимост от проучване на други възможни подходящи пазари. Поради това твърдението на сдружението се отхвърля.
(72)
Поради липсата на допълнителни коментари се потвърждава, че изборът на САЩ за държава аналог е подходящ и основателен в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент и се потвърждава изложеното в съображения 45-54 от регламента за временните мерки.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(73)
Двама вносители приведоха довода, че без информация за обема на продукцията на производителя от САЩ заинтересованите страни не биха могли да проверят дали поради икономии от мащаба би могла да съществува съществена разлика между производствените разходи на производителя от САЩ и включените в извадката китайски производители, които годишно произвеждат повече от 10 милиона m2 керамични плочки. Тези вносители заявиха също така, че производственият обем на избрания за аналог производител и китайските производители не е съпоставим поради по-ниския производствен обем на избрания за аналог производител или в държавата аналог. Следва да се припомни, че производственият обем на избрания за аналог съдействащ производител е поверителен и поради това не може да бъде оповестен. Следва да се припомни също, че китайската промишленост е силно фрагментирана и се състои най-вече от МСП. Поради това тези доводи бяха сметнати за неоснователни.
(74)
Тези вносители посочиха, че, тъй като в член 2, параграф 1, втора алинея от основния регламент се съдържа изискването нормалната стойност да се определи на основата на цените на „други продавачи или производители“, определянето на нормалната стойност въз основа на данните от едно-единствено дружество е погрешно.
(75)
В тази връзка се припомня, че настоящата процедура засяга внос от държава без пазарна икономика, където нормалната стойност следва да бъде определена в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Затова твърдението беше отхвърлено.
(76)
След окончателното оповестяване едно сдружение на вносителите заяви становището си, че нормалната стойност в държава аналог не може да се основава на данни от едно-единствено дружество. Поради причините, изложени в съображение 75 обаче, твърдението се отхвърля.
(77)
Накрая тези вносители заявиха, че продуктът на избрания за аналог производител няма представителност, тъй като според тях обслужва единствено високия ценови сегмент. Тъй като искането за поверителност на избрания за аналог производител бе уважено, това твърдение нито се потвърждава, нито се отхвърля. Във всеки случай дори твърдението да беше вярно, както е обяснено в съображение 61 от регламента за временните мерки, където това бе оправдано, бяха направени корекции на изградената нормална стойност, за да се вземат под внимание всички видове плочки, включително и препродаваните след поставяне на търговска марка. Поради това твърдението беше сметнато за неоснователно и беше отхвърлено.
4.3. Експортна цена
(78)
След окончателното оповестяване един производител износител заяви, че продажбите на някои видове керамични плочки в Съюза през ПР са били класифицирани погрешно от службите на Комисията и че дъмпинговият марж за дружеството следва съответно да се поправи. В тази връзка при посещението за проверка на място в дружеството беше установено, че дружеството погрешно е класифицирало някои керамични плочки и то бе надлежно информирано за това. След това плочките бяха правилно прекласифицирани за точно изчисляване на дъмпинга. При тези обстоятелства твърдението на дружеството се отхвърля.
(79)
След окончателното оповестяване същият производител износител заяви, че някои сделки за експортни продажби за Съюза през ПР не са били взети под внимание при изчисляването на дъмпинговия марж на дружеството. В тази връзка беше установено, че сделките не са взети под внимание, тъй като датите на фактурите се падат след края на ПР. При тези обстоятелства твърдението на дружеството се отхвърля.
(80)
Поради липсата на други коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 59 от регламента за временните мерки.
4.4. Сравнение
(81)
Бяха направени коментари относно сравнението между нормалната стойност и експортната цена.
(82)
Един производител износител заяви, че при изчисляването на CIF стойността за неговото дружество следва да се отчете фактът, че експортните продажби са били извършени чрез несвързани търговци. Беше установено, че това твърдение е основателно и впоследствие CIF стойностите за този износител бяха преизчислени. След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че експортните цени не е трябвало да бъдат преизчислени, тъй като информацията, предоставена от несвързаните търговци, не е надеждна - според твърденията само някои от търговците, чрез които производителят износител продава, са предоставили информация. В тази връзка беше установено, че всички несвързани търговци, чрез които производителят износител продава, са предоставили ценова информация. При тези обстоятелства твърдението се отхвърля.
(83)
Друг производител износител заяви, че стойността на застраховките не е била правилно отчетена при изчисляването на CIF стойността за неговото дружество. Беше установено, че това твърдение е основателно и CIF стойностите за този износител бяха съответно поправени.
(84)
Една група дружества износители заявиха, че застрахователните разходи, включени в техните CIF стойности, са били грешно изчислени. Беше установено, че това твърдение е основателно и CIF стойностите бяха преизчислени. Освен това беше установено, че за едно дружество от групата разходите за заготовка не са били взети предвид при определянето на стойността франко завода. Това също бе поправено.
(85)
Двама вносители заявиха, че при изчисляването на експортните цени е трябвало да бъде взето предвид движението на валутния курс на американския долар през ПР. Следва да се припомни обаче, че в съответствие със стандартната практика на Комисията за преизчисляване в друга валута през ПР са използвани валутни курсове на месечна база, с което движението на валутния курс през ПР реално е било отчетено.
(86)
След окончателното оповестяване един производител износител заяви, че тъй като нормалната стойност се основава на данни от един производител в държавата аналог и впоследствие от съображения за поверителност не е било възможно да бъдат оповестени точни данни, е задължително да се гарантира, че са били направени целесъобразни корекции с цел да се обезпечи съпоставимост на продукта за изчисляване на дъмпинга. В тази връзка, както е посочено в съображение 61 от регламента за временните мерки, бяха направени необходимите корекции, за да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена.
(87)
След окончателното оповестяване двама вносители заявиха, че съдействащият производител в САЩ обслужва единствено високия ценови сегмент за керамични плочки, докато китайските производители износители обслужват ниския ценови сегмент. Що се отнася до гарантирането на обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, тези вносители твърдят, че необходимите корекции в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент не са им били оповестени. В тази връзка следва да се отбележи, че съображение 61 от регламента за временните мерки съдържа обяснение за направените корекции с цел да се гарантира обективно сравнение.
4.5. Дъмпингови маржове за включените в извадката съдействащи износители
(88)
Като се вземат предвид всички гореизложени коментари, окончателните дъмпингови маржове за включените в извадката съдействащи производители, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, се определят, както следва:
Име на дружеството/групата
Окончателен дъмпингов марж
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Xinruncheng Group
29,3 %
Wonderful Group
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6. Дъмпингови маржове за всички останали съдействащи производители износители
(89)
Вследствие на промените в изчислението на дъмпинговите маржове, посочени в съображение 88, среднопретегленият дъмпингов марж за извадката, който се основава на дъмпинговите маржове на включените в нея четирима съдействащи производители износители, е 30,6 %. Във връзка с това следва да се отбележи, че за дружеството Heyuan Becarry Co Ltd, на което не беше предоставено нито ТДПИ, нито ИТ, дъмпинговият марж беше изчислен по начина, описан в съображение 88 от регламента за временните мерки. В съответствие с член 9, параграф 6, първото изречение от основния регламент този дъмпингов марж бе използван за изчисляване на среднопретегления дъмпингов марж за включените в извадката страни, приложим за съдействащите износители, които не са избрани за участие в извадката. Тъй като на Heyuan Becarry Co. Ltd не беше предоставено ТДПИ и беше установено, че решенията за експортни продажби на дружеството са обект на съществена намеса от страна на държавата, при внос от Heyuan Becarry Co. Ltd следва да се прилага същото мито като при внос от съдействащи износители, които не са избрани за участие в извадката.
(90)
По отношение на метода за изчисляване на дъмпинговия марж за дружеството Heyuan Becarry Co. Ltd, което, както беше упоменато по-горе, е оказал съдействие производител износител, включен в извадката, на когото обаче не е предоставено индивидуално третиране в съответствие със съображение 65 от регламента за временните мерки, позоваването в това съображение на съображение 64 от регламента за временните мерки следва да се отнася по-скоро до съображение 62.
4.7. Дъмпингов марж за дружество, подало заявление за индивидуално разследване
(91)
За дружеството, посочено в съображения 51-54, за което е проведено индивидуално разследване с оглед прилагането на член 18 от основния регламент, ще се прилага дъмпинговият марж за цялата държава.
4.8. Дъмпингови маржове за всички други неоказали съдействие производители износители
(92)
Поради липсата на коментари относно изчисляването на дъмпинговия марж за всички други производители износители се потвърждава изложеното в съображения 66 и 67 от регламента за временните мерки.
(93)
Като се вземат предвид коментарите, изложени в съображения 81-85, дъмпинговият марж за цялата държава се определя на 69,7 %.
4.9. Изявления относно списъка на съдействащите износители
(94)
Бяха получени редица твърдения, че 13 от производителите износители, включени в приложението към регламента за временните мерки, които се ползват от среднопретегленото временно мито, са само търговци, а не производители и следователно не трябва да бъдат включени в приложението.
(95)
След допълнителна проверка беше установено, че тези твърдения са верни по отношение на пет дружества. Тези дружества бяха уведомени за намерението да бъдат изключени от приложението и им беше предоставена възможност да направят коментар. Три от дружествата не представиха допълнителни коментари, а две дружества представиха допълнителни твърдения по този въпрос. Тези допълнителни твърдения не съдържаха достатъчно доказателства, за да покажат, че тези дружества действително са производители износители на разглеждания продукт, и затова бяха отхвърлени. Тези пет дружества бяха съответно изключени от списъка на дружествата, които се ползват от среднопретегленото окончателно мито.
4.10. Събития, настъпили след приключването на ПР
(96)
След оповестяването на временните констатации постъпиха твърдения, че връзката между група от двама съдействащи производители износители е била преустановена поради промени в акционерната структура. Вследствие на това едно от двете дружества поиска да получи индивидуално мито независимо от митото, определено за другото дружество.
(97)
От предоставените сведения изглежда, че връзките между двете дружества са били преустановени след ПР. Въздействието на предполагаемото разделяне в структурата на групата и искането на едно от дружествата да му бъде определена индивидуална митническа ставка ще трябва да бъдат подробно разгледани. В тази връзка, ако едното или и двете дружества поискат преразглеждане на тяхното положение след предполагаемото разделяне, това може да бъде своевременно разгледано в съответствие с основния регламент. При тези обстоятелства искането на дружеството за определяне на индивидуално мито по време на настоящото разследване се отхвърля.
(98)
След окончателното оповестяване жалбоподателят заяви, че за един от свързаните производители износители, посочени в съображение 97, следва да бъде изчислено отделно мито въз основа на съществуващи доказателства, че дружеството осъществява по-високо ниво на дъмпинг в сравнение с другия производител износител. В тази връзка следва да се отбележи, че ако за производители износители, които са били свързани по време на ПР, не бъдат изчислени един и същ среднопретеглен дъмпингов марж и едно и също мито, това би дало възможност за заобикаляне на митата от производителя износител, за когото е определено по-високо мито. Тъй като бе установено, че двамата производители износители, засегнати от настоящото разследване, са били свързани по време на ПР, няма основания за определяне на отделни мита за двете дружества. Както е посочено в съображение 97, ако едното или и двете дружества поискат преразглеждане на тяхното положение след предполагаемото им разделяне, това може да се разгледа в съответствие с основния регламент. При тези обстоятелства твърдението на жалбоподателя се отхвърля.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(99)
Поради липсата на коментари или нови констатации относно производството на Съюза и промишлеността на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 68-70 от регламента за временните мерки.
1.1. Потребление на Съюза
(100)
Поради липсата на коментари или констатации относно потреблението на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 71 и 72 от регламента за временните мерки.
2. Внос от Китай
(101)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос анализа на вноса и заяви, че както в жалбата, така и в регламента за временните мерки няма данни за обема на вноса, с твърдението, че измерването в m2 представлява измерване на площта, а не на обема.
(102)
Друга заинтересована страна заяви, че промените в цената и обема на вноса от Китай показват просто нормални колебания в търговията и следователно не могат да бъдат показател за поведението на китайските износители по отношение на дъмпинга.
(103)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни оспори надеждността на статистическите данни на Евростат с твърдението, че реалните цени на вноса от Китай са по-високи и следователно са съпоставими с цените на вноса от други трети държави. Освен това бе заявено, че това би оказало влияние върху установените дъмпингови маржове.
(104)
Друга заинтересована страна заяви, че извършеният от нея анализ на статистическите данни на Евростат относно пазарния дял и вносната цена леко се различава от посочените в регламента за временните мерки и че тези констатации следва да бъдат съответно изменени.
(105)
Друга заинтересована страна заяви, че службите на Комисията не са взели предвид увеличението на цените на китайския внос след края на ПР през 2010 г.
(106)
Относно твърдението за единицата мярка, използвана за определяне на обемите на вноса, понятието „обем“ в член 3, параграф 2 от основния регламент се отнася по-скоро за „количество“, отколкото за „кубатура“. За всеки продукт следва да се използва най-представителната единица мярка. По отношение на разглеждания продукт дружествата на световния пазар редовно използват квадратни метри (m2). Поради тази причина това беше сметнато за най-подходящата единица за целите на настоящото разследване и твърдението в тази връзка беше отхвърлено.
(107)
Що се отнася до промените в цената и обема на вноса от Китай, измененията в абсолютно изражение действително са ограничени. Вносът от Китай е намалял с 3 % през разглеждания период. Въпреки това заключението относно обема на вноса от Китай трябваше да се постави в контекста на общо свиване на потреблението на пазара в Съюза. Фактът, че вносът от Китай е намалял само с 3 на сто през този период, при положение че общото потребление се е свило с 29 на сто, очевидно е оказал въздействие върху пазарното присъствие на този внос на пазара на Съюза. По този начин поддържането на стабилен внос е позволило на китайските вносители да спечелят пазарен дял в период, когато други дружества са отчитали загуби.
(108)
Относно развитието на цените на вноса от Китай средните цени на вноса, посочени в съображение 73 от регламента за временните мерки, се основават на статическите данни на Евростат. Поставени бяха въпроси относно точността на средните цени на вноса към някои държави-членки, но не бяха потвърдени никакви промени в официалните статистически данни. Във всеки случай следва да се припомни, че данните на Евростат се използват единствено за определяне на общите тенденции и че дори ако вносните цени от Китай е трябвало да бъдат завишени, общата картина на нанесената вреда би останала същата с големи маржове на подбиване на цените и продажба на занижени цени. Във връзка с това следва да се отбележи, че за изчислението на вредата и дъмпинговия марж не са използвани данни на Евростат. За определяне на нивото на маржовете са използвани само проверени данни от посетените дружества. Поради това дори да бъдат установени несъответствия спрямо статистическите данни, това не би оказало никакво въздействие върху нивото на оповестените маржове.
(109)
По отношение на твърдението, че службите на Комисията не са взели предвид данните на Евростат от 2010 г., този довод не може да бъде приет, тъй като цифрата за ПР включва първото тримесечие на 2010 г. По отношение на периода от второто до четвъртото тримесечие на 2010 г. следва да се отбележи, че тези цифри са свързани с периода след ПР, който не следва да се взема предвид. Освен това дори ако тези стойности е трябвало да бъдат взети предвид, от статистическите данни за вноса е видно, че цените на вноса с произход от трети страни също са се увеличили, което свидетелства, че такава е била общата тенденция, а не изолиран случай, свързан специално с вноса от Китай.
3. Подбиване на цените
(110)
Следва да се припомни, че на предварителния етап, както е посочено в съображение 76 от регламента за временните мерки, подбиването на цените се определя, като среднопретеглените продажни цени на производителите от Съюза по видове продукти за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, се сравнят със съответните среднопретеглени цени на вноса от Китай за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита, разходите след вноса и нивото на търговията.
(111)
Една от страните заяви, че оповестените изчисления относно изчисляването на експортната цена не отговарят на обяснението, дадено в съображение 76 от регламента за временните мерки. След проверка беше потвърдено, че в текста на съображението има грешка. Действително на предварителния етап корекцията за нивото на търговията е била направена спрямо продажните цени на производителите от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза франко завода и при изчисляването на средната експортна цена тя не е била коригирана за разходите, направени след вноса. На окончателния етап CIF цените на границата на Съюза на производителите износители от разглежданата държава бяха коригирани за съществуващите мита и за разходите след вноса (разходи, извършени в пристанище в Съюза за внос, транспортиране и складиране преди препродажбата от вносителите) въз основа на информация, предоставена от съдействащите несвързани вносители.
(112)
Друга страна заяви, че когато при корекцията бъдат занижени, за да се вземат предвид разходите за дистрибуция и търговия, цените биха били подобни на тези на износа от Китай. Тези корекции обаче вече са били включени при предварителните изчисления; следователно твърдението е неоснователно и беше отхвърлено.
(113)
Разследването разкри равнища на подбиване на цените между 43,2 % и 55,7 %, които леко се различават от предварителните констатации (вж. съображение 77 от регламента за временните мерки). Причината за тази промяна е изчисляването на нова CIF стойност за производителя износител, посочен в съображения 83-85, и изчисляването на индивидуална CIF експортна цена за производителя износител Kito Group, посочен в съображение 51.
4. Внос от трети държави, различни от Китай
(114)
Поради липсата на коментари или констатации по отношение на вноса от трети държави, различни от Китай, се потвърждават заключенията, изложени в съображения 78-80 от регламента за временните мерки.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
5.1. Макроикономически показатели
5.1.1. Производство, капацитет и използване на капацитета
(115)
Поради липсата на коментари или констатации относно производството, капацитета и използването на капацитета се потвърждават заключенията, изложени в съображения 84 и 85 от регламента за временните мерки.
5.1.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Поради липсата на коментари или констатации относно обема на продажбите и пазарния дял се потвърждават заключенията, изложени в съображения 86 и 87 от регламента за временните мерки.
5.1.3. Заетост и производителност
(117)
Поради липсата на коментари или констатации относно заетостта и производителността се потвърждават заключенията, изложени в съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки.
5.1.4. Ниво на дъмпинговия марж
(118)
Дъмпинговите маржове са посочени в съображения 88-93. Потвърждава се, че всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Поради това, като се вземат предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, се потвърждава, че въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за незначително.
5.2. Микроикономически показатели
5.2.1. Складови наличности
(119)
Една от страните оспори правилността на данните, посочени в съображения 93-95 от регламента за временните мерки. Страната заяви, че стойността на складовите наличности като процент от производството през целия разглеждан период е значително по-ниска от стойността, посочена в таблица 10 от същия регламент. Изчисленията бяха проверени и бе установено, че само процентните данни за 2009 г. и ПР са били погрешно изчислени и че при тези периоди процентът на складовите наличности действително е бил малко по-голям от посочения по-рано процент. Правилните изчисления се съдържат в таблица 1 от настоящия регламент.
(120)
Същата страна заяви, че ако промишлеността на Съюза е била принудена да увеличи складовите си наличности до ниво, равно на продукцията за шест месеца, както е посочено в съображение 94 от регламента за временните мерки, процентът на складовите наличности би представлявал 50 % над общото производство, а не 59 %, както е видно в таблица 10 от регламента за временните мерки.
(121)
В тази връзка следва да се подчертае, че анализите, изложени в съображения 93 и 94 от регламента за временните мерки, взаимно се допълват и не са идентични. При първия анализ е посочен процентът на стоковите наличности на включените в извадката дружества, измерен в квадратни метри и съпоставен с продукцията на включените в извадката дружества, също изразена в квадратни метри (61 % за ПР). При втория анализ се посочва на колко месеца продукция се равняват складовите наличности, съхранявани от включените в извадката дружества, спрямо дванадесетте месеца на годината (50 % за ПР).
(122)
Извършеният допълнителен анализ даде възможност да се прецизира оценката за динамиката в броя на месеците продукция, на които се равняват складовите наличности. В тази връзка през 2007 г. включените в извадката производители са поддържали складови наличности, равняващи се на около пет месеца продукция (43 %), но под натиска на дъмпинговия внос през ПР са били принудени да увеличат складовите наличности до количества, равняващи се на повече от седем месеца продукция (съответно 61 % от общата годишна продукция). В таблица 1 са посочени обемите на складовите наличности, отново изразени като отношение на броя месеци към годишната продукция.
(123)
Таблица 1
Складови наличности
2007 г.
2008 г.
2009 г.
ПР
Складови наличности (хиляди m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Индекс (2007 г. = 100)
100
105
82
86
Складови наличности като процент от продукцията
43 %
49 %
56 %
61 %
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
130
142
Брой месеци, на които се равняват складовите наличности, спрямо годишната продукция
5,2
5,9
6,7
7,4
Индекс (2007 г. = 100)
100
113
130
142
Брой месеци, на които се равняват складовите наличности (на 12-месечна база)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Поради това се потвърждава заключението, че развитието на складовите наличности показва наличие на вреда.
5.2.2. Продажни цени
(125)
Както бе посочено в съображение 20, една заинтересована страна оспори констатациите, изложени в съображения 96-99 от регламента за временните мерки, относно продажните цени на промишлеността на Съюза с твърдението, че при определянето на единичната цена в Съюза Комисията не е включила производители от Полша и Чешката република и че няма съответствие на констатациите с действително наличните публични данни.
(126)
По отношение на това твърдение беше направена симулация и в нея бяха включени отчетените продажни цени в Полша, на която се падат приблизително 10 % от общото производство на Съюза. Не беше направена симулация за Чешката република, чието производство представлява по-малко от 3 % от общото производство на Съюза. Симулацията показа, че дори ако се вземат предвид цените в Полша, това не променя съществено окончателните заключения. На последно място в съответствие с приетата от нея методология Комисията изчисли продажните цени на промишлеността на Съюза, след като бяха направени съответните корекции, за да бъдат получени цените до първия независим клиент, с цел да се гарантира съпоставимост с китайските продажни цени.
(127)
Една от заинтересованите страни заяви, че аргументацията, изложена в съображение 97 от регламента за временните мерки с обяснението, че промишлеността на Съюза е била принудена да продава по-малки количества и по-голяма гама продукти, е погрешна, тъй като в такъв случай промишлеността на Съюза би трябвало да е загубила много повече от 2 % от пазарния си дял.
(128)
Следва да се отбележи, че акцентът върху продажбите на по-малки партиди не води непременно до загуба на по-голям пазарен дял. На първо място промишлеността на Съюза не е напълно изтласкана от пазара за по-големи еднородни партиди от продукта независимо от факта, че натискът на китайския внос на ниска цена е особено силен в този сектор. На второ място промишлеността на Съюза е успяла да запази присъствието си на целия пазар чрез свиване на продажните цени и производство на по-скъп асортимент, което е довело до намаляване на рентабилността, както е посочено в съображение 100 от регламента за временните мерки. Следователно фактът, че промишлеността на Съюза не е изгубила по-голям дял от пазара, се обяснява с избора да запази присъствието си на пазара въпреки ценовия натиск от Китай.
5.2.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и възнаграждения
(129)
Една от страните заяви, че съществуват големи разлики в рентабилността между големите и малките дружества. По тази причина беше заявено, че средната печалба не е трябвало да се смята за представителна, тъй като извадката съдържа данни само от едно голямо дружество.
(130)
Друга страна заяви, че големите производители от Съюза са в добро финансово състояние. Същата страна твърди, че тъй като в средния марж на печалбата на промишлеността на Съюза няма загуби, дори ако бъдат прибавени малките дружества, както е посочено в съображение 101 и в таблица 12 от регламента за временните мерки, не може да бъде доказана цялостна вреда.
(131)
Следва да се отбележи, че с цел да се гарантира съгласуваност на констатациите с представителността на извадката, всички показатели за вреда (включително печалбата) са претеглени спрямо дела на всеки сегмент в общото производство на Съюза. От друга страна, представителността на голямото дружество за състоянието на сегмента на по-големите дружества се потвърждава. Следователно общите показатели, получени от анализа на включените в извадката дружества, са представителни за състоянието на цялата промишленост на Съюза и горното твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
(132)
По отношение на твърдението, че големите дружества не са понесли вреда, следва да се отбележи, че в съответствие с член 4, параграф 1 от основния регламент анализът трябва да се прави за промишлеността на Съюза като цяло, а не за определени групи или видове дружества. Както вече беше споменато в съображение 130, фактът, че през ПР няма загуби, не означава per se, че не е настъпила вреда.
5.2.4. Производствени разходи
(133)
Една от заинтересованите страни оспори заключението, че производствените разходи на промишлеността на Съюза са се увеличили с 14 % вследствие на увеличаването на складовите наличности и промяната на продуктовото съдържание. Според тази страна това заключение не би могло да бъде вярно, тъй като нивата на складовите наличности и продуктовото съдържание не са част от производствените разходи.
(134)
Това твърдение трябва да бъде отхвърлено, тъй като поддържането на големи складови наличности представлява значителен финансов разход, който се включва в анализа на производствените разходи. От друга страна, многократните промени в продуктовото съдържание водят до допълнителни производствени разходи, тъй като производителят трябва често да променя производствения процес: това може да бъде скъпа операция, тъй като предизвиква моменти на бездействие и неоптимално използване на машините.
6. Заключение относно вредата
(135)
Една от заинтересованите страни постави под въпрос заключението в съображение 107 от регламента за временните мерки, че намаляването на потреблението е имало отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза. Според тази страна не би могло да има вреда вследствие на намаленото потребление, тъй като общият пазарен дял е останал непроменен.
(136)
По отношение на коментара относно стабилния пазарен дял на производителите от Съюза въпреки спада на потреблението следва да се отбележи, че пазарният дял не е единственият целесъобразен показател за вреда. Производителите от Съюза са успели да запазят своя дял на пазара на Съюза единствено за сметка на рентабилността, която е намаляла през разглеждания период. Поради това не може да се заключи, че стабилният пазарен дял на производителите от Съюза изключва наличието на вреда.
(137)
Предвид горепосоченото се потвърждават заключенията относно вредата, изложени в съображения 107-111 от регламента за временните мерки.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(138)
Комисията получи коментари по предварителните констатации относно причинно-следствената връзка. Те повтарят коментарите, на които вече беше отговорено в съображения 128-132 от регламента за временните мерки относно самопричинена вреда. Не бяха представени допълнителни доказателства, които биха променили временните заключения. Поради това се потвърждават заключенията, изложени в съображения 135 и 136 от регламента за временните мерки.
1. Въздействие на вноса от Китай
(139)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент в рамките на предварителния етап беше проучено дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(140)
Някои от страните заявиха, че спадът в производството и продажбите на промишлеността на Съюза е последица от намаленото потребление. Беше изказано и твърдението, че въздействието на китайския внос е било ограничено, имайки предвид, че пазарният дял на китайските дружества се е увеличил само с 1,6 %, от които не повече от 1 % би могъл да бъде свързан с пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(141)
Във връзка с това следва да се припомни, че разследването разкри съвпадение във времето между увеличаването на пазарния дял на китайския внос и намаляването на печалбите на промишлеността на Съюза, както и увеличаването на складовите запаси. Освен това натиск върху промишлеността на Съюза са оказали не само увеличеният пазарен дял, но дори в още по-голяма степен ценовото поведение и високата степен на подбиване на цените от страна на китайските производители износители.
(142)
Както се припомня в съображение 113, разследването разкри значителни нива на подбиване на цените. То установи също така, че промишлеността на Съюза и вносителите до голяма степен продават на едни и същи клиенти, което означава, че промишлеността на Съюза е в пряка конкуренция с дъмпинговия внос по отношение на поръчките.
(143)
Като цяло това показва, че ценовият натиск, а не само обемите на вноса са довели до спад на рентабилността на промишлеността на Съюза и влошаване на повечето показатели за вреда.
2. Липса на конкуренция между плочки, произведени в Съюза, и плочки, внасяни на дъмпингови цени от Китай
(144)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че вносът на керамични плочки от Китай не би могъл да причини вреда на промишлеността на Съюза, тъй като те са несъпоставими. Във връзка с това бе изказано твърдението, че керамичните плочки от Китай са предназначени за пазара на еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза произвежда по поръчка и на по-малки партиди. Твърди се също така, че китайската промишленост и промишлеността на Съюза не се конкурират поради факта, че китайските дружества развиват дейност в сегмента с ниско до средно качество на продукта, докато промишлеността на Съюза е насочена към сегмента със средно до високо качество. Като доказателство в това отношение беше изтъкната ограничената загуба на пазарен дял от промишлеността на Съюза.
(145)
Въпреки че в подкрепа на гореизложените твърдения не бяха представени никакви съществени доказателства, все пак внимателно бе преценено дали вносът от Китай действително се конкурира с плочките, произведени в Съюза.
(146)
Във връзка с това следва да се отбележи, че Комисията направи изключително подробни сравнения, позволяващи разграничение между стотици видове различни плочки. В случая разследването показа съществено съответствие на видовете плочки между промишлеността на Съюза и износителите. Това ясно показва, че промишлеността на Съюза и вносът от Китай се конкурират по отношение на видовете на продукта. Следва да се припомни също така направената констатация в рамките на разследването, че промишлеността на Съюза и производителите износители са в пряка конкуренция, тъй като имат едни и същи клиенти.
(147)
По отношение на твърдението, че керамичните плочки от Китай са предназначени за пазара за еднородни продукти, докато промишлеността на Съюза произвежда по поръчка и на по-малки партиди, следва да се припомни - вж. съображение 95 от регламента за временните мерки, - че именно натискът на китайския внос е принудил промишлеността на Съюза да премине към по-малки партиди продукти с по-голямо разнообразие от цветове и размери. Промишлеността на Съюза все още присъства във всички пазарни сегменти и противно на гореизложеното твърдение моделът, който показва, че промишлеността на Съюза е трябвало да се насочи към специални видове продукти, трябва да се разглежда като признак, че е била налице пряка конкуренция.
(148)
С оглед на гореизложеното доводът, че вносът от Китай не е причинил вреда на промишлеността на Съюза, тъй като те не се конкурират, не може да бъде приет.
3. Влияние на други фактори
3.1. Въздействие на вноса от други трети държави
(149)
Някои от страните застъпиха довода, че вносът от Турция е трябвало да се разглежда като фактор със значително въздействие. По отношение на цените една от страните оспори заключението, че увеличението на цените от Турция с 19 % е значително.
(150)
Този довод беше обсъден в съображение 118 от регламента за временните мерки и не бяха открити нови доказателства, които да оборят заключението, направено на предварителния етап. Във връзка с това се потвърждава, че увеличаването на цените от Турция с 19 % трябва да се смята за съществено. Освен това относно предявеното обвинение, изложено в съображение 41, следва да се припомни, че не са съществували доказателства за дъмпингов внос от тази държава, който да е причинил вреда на промишлеността на Съюза, и поради това доводът не може да бъде приет.
3.2. Въздействие на намаляването на потреблението
(151)
Една от заинтересованите страни заяви, че спадът в потреблението е засегнал предимно Испания и Италия, където според твърденията вредата е най-силно изразена. За сметка на това китайският износ е предназначен основно за северните държави-членки, където не се отчита намаляване на потреблението и където според твърденията производителите от Съюза са претърпели по-малка вреда. Същата страна твърди, че испанската промишленост за керамични плочки се е възстановила през 2010 г., което показва, че не съществува връзка между китайския износ и производството и продажбите на промишлеността на Съюза.
(152)
Една от страните заяви, че отчетеното от промишлеността на Съюза увеличаване на складовите наличности следва да се отдаде на намаляване на потреблението в Съюза, а не на дъмпингов внос от Китай.
(153)
Твърденията, че северноевропейските държави-членки не са били засегнати от намаляването на потреблението и че вносът от Китай е бил насочен единствено към Северна Европа, не бяха подкрепени с никакви съществени доказателства. Напротив, данните от включените в извадката китайски производители износители сочат, че продажбите им са равномерно разпределени на цялата територия на Съюза. Освен това на Испания и Италия се падат общо 28 % от продажбите, което е съвсем малко под продажбите за Германия (32 %). Въз основа на това твърденията бяха отхвърлени.
(154)
По отношение на твърдението, че отчетеното от промишлеността на Съюза увеличаване на складовите наличности следва да се отдаде на намаляване на потреблението в Съюза, Комисията припомня аргументацията, изложена в съображение 108 от регламента за временните мерки, т.е. че натискът на китайския внос е бил много силен, особено при продажбите на големи партиди, и че това е оказало явно въздействие върху складовите наличности на производителите от Съюза. Ръстът на съотношението на складовите наличности през разглеждания период не може да бъде обяснен единствено със затруднения при реализацията на продукцията, а и с необходимостта да се поддържа изключително голямо разнообразие от налични на склад продукти. Поради това се потвърждава заключението относно вредоносното въздействие на китайския внос върху складовите наличности.
3.3. Въздействие на икономическата криза
(155)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че икономическата криза е истинската причина за трудностите, с които се сблъсква промишлеността на Съюза. Като доказателство беше посочен фактът, че основното влошаване на показателите е отчетено в периода 2008-2009 г., т.е. през годината, когато настъпи кризата, а през следващия период тенденцията е по-слабо изразена. Изтъкнато бе също, че разглежданият период включва най-високата и най-ниската точка на общ цикъл, при който най-високата точка се характеризира с бум в строителството, а най-ниската - с финансовата криза и намаляването на износа поради разкриването на нови производствени обекти в държави от Третия свят.
(156)
След окончателното оповестяване една от заинтересованите страни заяви, че влошаването на редица показатели за вредата се дължи в по-голяма степен на икономическата криза, отколкото на дъмпингов внос. Според тази страна въздействието на рецесията се е изразило в увеличеното търсене на големи обемни продукти на ниски цени. Вследствие на това промишлеността на Съюза е трябвало да се насочи в по-голяма степен към производство на големи обемни поръчки - сегмент, където китайските дружества вече са извършвали дейност, като последицата е била увеличаване на складовите наличности. Освен това според твърденията рецесията е предизвикала относително по-висока инфлация в Съюза, отколкото в Китай, и това е повишило производствените разходи на производителите от Съюза, принуждавайки промишлеността на Съюза да продава на цени, по-ниски от производствените разходи.
(157)
Друга от страните заяви, че печалбата на промишлеността на Съюза значително се е увеличила през последното тримесечие на ПР, което показва, че промишлеността на Съюза се е възстановила след икономическата криза. Тази страна поиска печалбата за ПР да бъде представена по тримесечия, което вероятно би показало значително по-висока рентабилност към края на ПР.
(158)
Фактът, че икономическата криза действително е оказала въздействие върху ефективността на промишлеността на Съюза, вече бе признат в съображение 120 от регламента за налагане на временни мерки. Във връзка с това следва да се припомни, че за да бъде установена причинно-следствена връзка, съответното правно изискване е дъмпинговият внос да е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос обаче не е непременно единствената причина за вредата.
(159)
Освен това разследването показа, че тенденцията за увеличаване на китайския износ би могла да продължи въпреки икономическата криза. Китай действително се оказа единственият участник на пазара, който успя да запази пазарния си дял в трудната икономическа обстановка.
(160)
По отношение на структурните промени в търсенето в Съюза, упоменати в съображение 156, не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение. Напротив, следва да се припомни, че както бе обяснено в съображение 106 от регламента за временните мерки, разследването разкри, че промишлеността на Съюза е трябвало да промени продуктовото си съдържание, осигурявайки по-голямо разнообразие от продукти по вид, цвят и размер, и е трябвало да увеличи складовите си наличности, за да може в кратки срокове да отговори на много специфични поръчки. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(161)
Относно въздействието на инфлацията върху производствените разходи следва да се отбележи, че през разглеждания период средният процент на инфлация в Съюза не е бил по-висок от този в Китай и следователно не може да обясни затрудненията на производителите от Съюза да продават на устойчиви цени. Освен това като се има предвид равнището на подбиване на цените, не може да се направи заключението, че промишлеността на Съюза е предизвикала натиск за понижаване на цените на китайския внос. Въз основа на това твърдението на тази страна трябваше да бъде отхвърлено.
(162)
По отношение на състоянието на промишлеността на Съюза, от друга страна, следва да се припомни, че от регламента за временните мерки (съображение 126) става ясно, че агресивното ценово поведение на китайските износители е засегнало рентабилността на промишлеността на Съюза през разглеждания период още преди световната икономическа криза. Това показва, че дори без кризата натискът на внос на ниски цени от Китай сам по себе си е достатъчен, за да може да причини съществена вреда на промишлеността на Съюза.
(163)
Ако се разглежда едновременно с дъмпинговите цени, този факт допълнително подкрепя заключението, че причинно-следствената връзка между китайския износ и вредата за промишлеността на Съюза не е била нарушена от икономическата криза.
(164)
Относно искането печалбата за ПР да бъде представена по тримесечия, бе сметнато, че това няма отношение към настоящото разследване, тъй като дори да е настъпило подобно по-ясно изразено подобрение на печалбата, тя би трябвало да се сравнява с целевата печалба от 3,9 %.
3.4. Въздействие на неспособността на промишлеността на Съюза да се преструктурира
(165)
Една от заинтересованите страни заяви, че вредата за производителите от Съюза следва да се отдаде на неспособността им да преструктурират дейността си, тъй като на свиването на пазара с 29 % е било отговорено с едва 7-процентно намаляване на капацитета и 16-процентно намаляване на заетостта.
(166)
Извеждането от експлоатация на производствени мощности в този отрасъл е труден процес, тъй като възстановяването на капацитета при евентуално възвръщане на пазара излиза изключително скъпо за производителите. Отбелязаното съкращаване на заетостта през разглеждания период е от същия порядък както свиването на пазара. Тенденцията при заетостта не трябва напълно да отразява тенденцията при продукцията, тъй като не всички работни места са пряко свързани с реалното производство. В заключение фактът, че намаляването на капацитета и работната сила в отрасъла не съответства съвсем точно на свиването на пазара, не говори за неспособност на промишлеността да се преструктурира. Обратно на твърденията и като се отчита структурата на отрасъла, намаляването на капацитета със 7 % и на заетостта с 16 % трябва да се счита за значително.
3.5. Въздействие на резултатите, постигнати от промишлеността на Съюза, върху експортните пазари
(167)
Една от заинтересованите страни заяви, че не въздействието от китайския износ, а високите цени са довели до намаляване на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(168)
Във връзка с това твърдение следва да се припомни, че експортната дейност на промишлеността на Съюза се е възстановила след икономическата криза. Поради това твърдението, че износът би имал значително отрицателно въздействие върху отчетените резултати от промишлеността на Съюза, не може да се приеме.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(169)
Нито един от доводите, представени от заинтересованите страни, не доказва, че въздействието на фактори, различни от дъмпинговия внос от Китай, е от такова естество, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда. Потвърждават се заключенията относно причинно-следствената връзка от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(170)
Предвид становищата на страните Комисията извърши допълнителен анализ на всички доводи, които имат отношение към интереса на Съюза. Всички въпроси бяха разгледани и бяха потвърдени заключенията от регламента за временните мерки.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(171)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза се потвърждават заключенията, изложени в съображения 137-141 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на вносителите
(172)
Една от страните заяви, че налагането на мерки застрашава икономическото съществуване на вносителите, тъй като те ще могат само отчасти да прехвърлят на своите клиенти допълнителните разходи за наложените мита.
(173)
След окончателното оповестяване две от страните се противопоставиха на заключението, че вносителите могат лесно да преминат от китайски доставки към други източници на доставки, по-специално защото качеството и цените не са съпоставими.
(174)
По отношение на това твърдение следва да се припомни, че голяма част от вноса не е засегната от мита, тъй като не е с произход от Китай. Характеристиките на продукта, който се произвежда в целия свят със съпоставимо качество, сочат, че тези продукти са взаимозаменими, следователно въпреки направените твърдения съществуват редица алтернативни източници. Дори за вносители, които разчитат на внос от Китай, за който разследването установи, че е дъмпингов и се продава на цени, които значително подбиват цените на продукти с произход от Съюза, разследването установи, че вносителите могат да прилагат надценка върху продажната си цена в размер над 30 %. Наред с констатацията, че вносителите са реализирали печалби на стойност около 5 % и имат възможност да прехвърлят поне част от потенциалното увеличаване на разходите на своите клиенти, това подсказва, че те са в състояние да се справят с въздействието на мерките.
(175)
Освен това, както е посочено в съображение 144 от регламента за временните мерки, налагането на мерките няма да попречи на вносителите в Съюза да увеличат дела на вноса си на продукти от други недъмпингови източници в Съюза и в други трети държави.
(176)
Един вносител заяви, че за определен вид продукт цените от Китай към момента биха били по-високи от цените на промишлеността на Съюза, поради което мерките няма да позволят износа на този конкретен вид продукт в бъдеще.
(177)
Това твърдение не беше подкрепено от никакви доказателства. Освен това в съответствие с наличната информация този вид продукт представлява само малък дял от пазара и не би засегнал чувствително състоянието на доставките на пазара в Съюза. Поради това твърдението беше отхвърлено.
3. Интерес на ползвателите
(178)
Някои заинтересовани страни заявиха, че въздействието върху ползвателите ще бъде значително. По-специално беше застъпено мнението, че дори минималното увеличаване на цените с 32,3 % ще попречи на клиентите да купуват качествен продукт. Беше изказано и твърдението, че дори да е вярно, че отражението върху големите строителни хипермаркети за непрофесионалисти може да е ограничено, малките специализирани магазини ще бъдат значително засегнати.
(179)
Що се отнася до въздействието върху крайните потребители, Комисията потвърждава временните заключения, изложени в съображения 152 и 153 от регламента на Комисията за налагане на временни мита, т.е. че ценовият ефект ще бъде ограничен.
(180)
Представителите на строителния отрасъл, който е един от големите клиенти на производителите на керамични плочки, решиха да не съдействат на разследването. След налагането на временните мерки Европейската федерация на строителната промишленост (FIEC) отново беше поканена да предостави статистически данни, които да покажат дали и до каква степен ще бъде засегната от налагането на мерките. FIEC потвърди, че въпреки че не разполага с непосредствена информация, въздействието на мерките върху разходите за цялостната стопанска дейност е много малко. От федерацията също така поясниха, че слабият интерес от страна на техните членове следва да се разглежда като подкрепа за предложението на Комисията.
(181)
На последно място по отношение на малките специализирани магазини Комисията не можа да получи убедителни данни, които да потвърдят силата и степента на въздействие на антидъмпинговите мерки. Както и при вносителите, следва да се припомни, че керамични плочки се произвеждат в Съюза и в много други държави, които не осъществяват дъмпинг; поради това може да се изключи съществуването на сериозен риск от недостиг на доставки за магазините на дребно.
4. Интерес на крайните потребители
(182)
Усилията бяха насочени към получаване на по-подробна оценка на въздействието от страна на потребителите. Разследването показа, че въздействието вероятно ще бъде ограничено.
(183)
Първо, абсолютната стойност на мерките се изчислява върху цената на вноса, т.е. на много по-ниска база от крайната цена на дребно на разглеждания продукт. Тази стойност може да се разпредели на различните звена по веригата (вносители, търговци на едро и търговци на дребно), преди да достигне до крайния потребител. Дори ако вносителите и търговците, извършващи препродажба, прехвърлят цялата тежест на митото на потребителите, следва да се припомни, че на пазара се предлага широка гама от продукти, които не са обект на мерките и които се произвеждат от производители от Съюза и производители от трети държави.
(184)
Комисията изчислява въздействието на антидъмпинговите мита върху цените за потребителите чрез оценка на сумата на митата, които следва да се платят съобразно с действителния внос от Китай, и прилага сумата направо към потребителите с допускането, че вносителите, търговците на едро и търговците на дребно ще прехвърлят всички допълнителни разходи на крайните потребители. Изчислено по този начин, въздействието на разходите е значително по-ниско от 0,5 евро на m2. Следва да се припомни, че в регламента за временните мерки се прави заключението, че средногодишното потребление на средния потребител е около 2,2 m2 на глава от населението в Съюза. Като се има предвид слабото отражение на митото на квадратен метър, увеличението на разходите вероятно ще бъде ограничено, дори ако потребителят трябва да закупи значително количество от разглеждания продукт за строителни или ремонтни работи.
5. Заключение относно интереса на Съюза
(185)
Може да се очаква последиците от налагането на мерките да подпомогнат промишлеността на Съюза, като впоследствие ще повлияят благоприятно върху условията на конкуренция на пазара на Съюза и ще намалят опасността от закриване на предприятия и съкращаване на работни места.
(186)
Освен това може да се очаква, че налагането на мерките ще има ограничено въздействие за ползвателите/вносителите, които биха могли да се снабдяват от широк кръг доставчици на пазара на Съюза и в други трети държави.
(187)
С оглед на гореизложеното не може да се направи заключение, че налагането на мерките би било в противоречие с интереса на Съюза.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Степен на отстраняване на вредата
1.1. Оповестяване
(188)
Две от заинтересованите страни заявиха, че Комисията е трябвало да оповести в регламента за временните мерки марж на продажбата на занижени цени, а една от тях заяви, че неоповестяването на тези данни означава, че заинтересованите страни не са имали възможност да преценят дали правилото за по-ниското мито е било приложено точно.
(189)
В отговор на гореизложеното временните маржове бяха, както следва:
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Group Wonderful
52,6 %
Group Xinruncheng
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Всички други съдействащи производители
66,0 %
Всички останали дружества
95,8 %
1.2. Марж на отстраняване на вредата
(190)
Една от страните заяви, че Комисията е използвала непоследователен подход за установяване на вредата и заключенията ѝ е трябвало да се основават на среднопретеглени данни за целия отрасъл.
(191)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че констатациите за степента на отстраняване на вредата се основават на проверени данни за отделните дружества, които бяха сметнати за най-надеждната база с цел да бъдат взети предвид всички факти, имащи отношение за целите на сравнението. Поради това твърдението трябваше да бъде отхвърлено.
(192)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, причинената от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени мерки, за да се предотврати последваща вреда от дъмпингов внос от Китай за промишлеността на Съюза.
(193)
С цел определяне на нивото на тези мита бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходимо за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(194)
Поради това беше сметнато за целесъобразно маржът на продажбата на занижени цени да бъде изчислен въз основа на цените, установени по данните, представени от производителите от Съюза и китайските износители.
(195)
При изчисляването на размера на антидъмпинговото мито, необходимо за отстраняване на въздействието на вредоносния дъмпинг, се приема, че митото следва да бъде изчислено по такъв начин, че да позволи на промишлеността на Съюза да покрива производствените си разходи и да реализира разумна печалба. Беше сметнато, че тази разумна печалба преди облагане с данък трябва да се равнява на реализираната печалба от промишленост от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос, относно продажбите на сходния продукт в Съюза. Тази печалба беше оценена спрямо постигнатата от промишлеността на Съюза рентабилност от 3,9 %, през 2007 г., както е посочено в таблица 12 от регламента за временните мерки.
(196)
Установяват се следните маржове на отстраняване на вредата
Дружество
Марж на отстраняване на вредата
Group Wonderful
58,5 %
Group Xinruncheng
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Всички други съдействащи производители
65,0 %
Всички останали дружества
82,3 %
(197)
Следва да се отбележи, че маржът на отстраняване на вредата за „всички други съдействащи производители“ бе определен без използването на данни от Kito Group, тъй като дружеството не бе част от извадката, както и за да има съответствие с начина, по който бе изчислен дъмпинговият марж за „всички други съдействащи производители“. (Вж. член 9, параграф 6, първо изречение от основния регламент.) С оглед прилагането на член 18 от основния регламент, както е посочено в съображение 54, за Kito Group се прилага определеният марж на отстраняване на вредата за всички останали дружества.
(198)
Следва да се отбележи също, че маржовете на продажбата на занижени цени са по-високи от дъмпинговите маржове, установени в съображения 88-93, и следователно дъмпинговият марж следва да послужи като основа за определяне на нивото на митото в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(199)
С цел да се осигури еднакво третиране на новите производители износители и на съдействащите дружества, посочени в приложение I към настоящия регламент, които не са включени в извадката, следва да се предвиди среднопретегленото мито, наложено на последните, да се прилага по отношение на всички нови производители, които иначе не биха се ползвали с право на преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 4 от основния регламент, тъй като член 11, параграф 4 не се прилага в случаите, в които е използвана представителна извадка.
2. Митническа декларация
(200)
Статистическите данни за разглеждания продукт често се дават в квадратни метри. Такава допълнителна единица за разглеждания продукт обаче не е посочена в Комбинираната номенклатура, определена в приложение I към Регламент (ЕИО) № 2658/87 на Съвета от 23 юли 1987 г. относно тарифната и статистическа номенклатура и Общата митническа тарифа (6). Поради това е необходимо да се предвиди, че в декларацията за пускане в свободно обращение се вписва не само теглото в килограми или тонове, но и броят квадратни метри от разглеждания за внос продукт.
3. Окончателно събиране на временното мито
(201)
С оглед размера на установените дъмпингови маржове и предвид вредата, причинена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени чрез временно антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да бъдат окончателно събрани.
(202)
В случаите, в които окончателните мита са по-високи от временните мита, окончателно следва да бъдат събирани само сумите, обезпечени на нивото на временните мита, а обезпечените суми над окончателната ставка на антидъмпинговите мита следва да бъдат освободени.
4. Форма на мерките
(203)
Една от заинтересованите страни предложи мерките да бъдат под формата на минимална вносна цена („МВЦ“) вместо адвалорни мита. МВЦ обаче не е подходяща за разглеждания продукт, тъй като съществува за множество видове продукти, чиито цени варират значително, и това създава сериозен риск от възникване на взаимно компенсиране. Освен това се очаква, че видовете продукти ще продължат да се развиват по отношение на дизайна и довършителната обработка и МВЦ вече няма да осигурява подходяща основа за нивото на митото. Поради това искането за налагане на мерки под формата на МВЦ се отхвърля.
(204)
Друга от страните поиска мерките да бъдат под формата на квоти за внос. Квотите за внос обаче не са в съответствие с основния регламент, нито с международно приетите правила. Поради това искането трябваше да бъде отхвърлено,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани плочки и плочи за настилане или облицоване от керамика; лакирани/емайлирани и нелакирани/неемайлирани кубчета мозайка, парчета и подобни артикули от керамика, със или без подложка, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продуктите, описани в параграф 1 и произвеждани от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co Ltd
36,5 %
B010
Дружествата, изброени в приложение I
30,6 %
Всички други дружества
69,7 %
B999
3. Индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите-членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията по приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби в областта на митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 258/2011 за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични плочки, класирани понастоящем в кодове по КН 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 и 6908 90 99, с произход от Китайската народна република, се събират окончателно. Обезпечените суми, които превишават сумата на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават.
Член 3
Когато някой производител от Китайската народна република предостави достатъчно доказателства на Комисията, че не е изнасял стоките, описани в член 1, параграф 1, с произход от Китайската народна република през периода на разследване (1 април 2009 г. - 31 март 2010 г.), че не е свързан с нито един износител или производител, който е обект на мерките, наложени с настоящия регламент, и че или действително е изнесъл разглежданите стоки, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза след края на периода на разследването, Съветът с обикновено мнозинство по предложение на Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени член 1, параграф 2, за да въведе за този производител митото, приложимо за оказващите съдействие производители, които не са включени в извадката, т.е. 30,6 %.
Член 4
Когато във връзка с посочените в член 1 продукти се подава декларация за пускане в свободно обращение, в съответното поле на посочената декларация се вписва броят квадратни метри от внесените продукти.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 12 септември 2011 година.
A TANÁCS 917/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. szeptember 12.)
a Kínai Népköztársaságból származó kerámialapok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,
mivel:
A. AZ ELJÁRÁS
1. Ideiglenes intézkedések
(1)
A Bizottság a 258/2011/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó kerámialapok behozatalára vonatkozóan.
(2)
2011. május 31-én helyesbítést (3) tettek közzé bizonyos nyomdai hibák kijavítása céljából, különösen egyes kínai exportáló gyártók neveire vonatkozóan, amelyek helytelenül szerepeltek az ideiglenes rendelet I. mellékletében.
(3)
Miután ellenőrizték és indokoltnak találták a helyesbítés közzététele után beérkezett javítási igényeket, megállapították, hogy bizonyos egyéb nevek helyesírása is hibás. Azon vállalatok helyes nevének felsorolása, amelyekre súlyozott átlagos vámot kell alkalmazni, e rendelet I. mellékletében található.
(4)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az eljárást az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége (CET) (a továbbiakban: panaszos) kezdeményezte azon gyártók nevében, amelyek termelése a kerámialapok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 30 %-át teszi ki. Az ideiglenes rendelet (24) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2009. április 1. és a 2010. március 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák tekintetében a Bizottság a 2007. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) vonatkozóan elemezte az adatokat.
2. Az eljárás további menete
(5)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére és a két érdekelt fél kérésére a meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásokra is sor került.
(6)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.
(7)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó kerámialapok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
(8)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
3. Az eljárásban érintett felek
3.1. Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében
(9)
Az exportáló gyártók mintájának kiválasztásakor egy jelentkező „vállalatcsoportot” is felvettek a vizsgálatba, mivel az állítólagos csoportban szereplő két gyártó az uniós piacra irányuló együttes exportvolumene alapján a 3. legnagyobb exportőrnek minősült. Ezek a vállalatok bejelentették, hogy kapcsolatban állnak egymással a Közösségi Vámkódex (4) létrehozásáról szóló 2913/92/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket tartalmazó, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet 143. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében, amely úgy rendelkezik, hogy a feleket egymással kapcsolatban álló partnereknek kell tekinteni, amennyiben azok „jogilag elismert üzlettársak”. A későbbi vizsgálat azonban megállapította, hogy a vállalatok ilyen értelemben nem állnak kapcsolatban egymással, és az ideiglenes rendelet (35) preambulumbekezdésében említettek szerint ezt a két gyártót különálló jogi személynek tekintették.
(10)
Számos exportáló gyártó észrevételt nyújtott be arra vonatkozóan, hogy ezeket a vállalatokat ki kell zárni a mintavételből, mivel téves vagy félrevezető információkat szolgáltatnak. Ezek a gyártók továbbá azt indítványozták, hogy a fentiek értelmében a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet kiszámításánál ne vegyék figyelembe a mintavételbe bevont, szóban forgó két vállalatot.
(11)
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az e felek által a minta kiválasztása előtt benyújtott információk elégségesnek bizonyultak ahhoz, hogy őket egymással kapcsolatban álló vállalatoknak tekintsék, és az uniós piacra irányuló együttes exportértékesítési volumenük alapján vették fel őket a mintába. Az e két vállalat telephelyein tett ellenőrző látogatásokat követően részletesen megvizsgálták a közöttük fennálló kapcsolatot. A Bizottság ellenőrizte a vállalatok által azon állításuk alátámasztására szolgáltatott adatokat, hogy a vállalatok egymással kapcsolatban állnak, és - a vállalatok által ez ügyben közölt véleményével ellentétben - nem találta azt kielégítőnek a kapcsolat igazolására nézve. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy e vállalatok nem tekinthetők egymással kapcsolatban álló üzlettársaknak a 2454/93/EGK rendelet 143. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében. Mivel a vállalatok együttműködtek a vizsgálatban, azt is beleértve, hogy adatokat szolgáltattak állítólagos kapcsolatukra vonatkozóan, a Bizottság megállapította, hogy nincs oka annak, hogy kizárják őket a mintavételből. A fenti körülmények miatt ezt az állítást elutasították.
(12)
Ezenkívül - még azon feltételezés mellett is, hogy ha más vállalatokat választanak ki a mintába a vizsgálat során, lényegesen nagyobb, az uniós piacra irányuló exportvolumen elemzésére nyílt volna lehetőség a vizsgálati időszak alatt - a rendelkezésre álló időn belül nehézségekbe ütközött volna az újonnan kiválasztott vállalatok vizsgálata. Ezért, annak ellenére, hogy e vállalatokról kiderült, hogy nem állnak kapcsolatban egymással, a mintavételt az alaprendeletben előírt feltételeknek megfelelően folytatják. Végezetül a Bizottság hangsúlyozta, hogy nincs bizonyíték arra, hogy a vállalatok szándékosan állították, hogy kapcsolatban állnak egymással, abból a célból, hogy felvegyék őket a mintába.
(13)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (5) és (6) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2. Mintavétel az uniós gyártók körében
(14)
Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően az egyik fél kijelentette, hogy a panaszt támogató uniós gyártók egyike sem adott választ a mintavételi kérdőív kérdéseire, ezért nem tekinthetők az eljárásbanegyüttműködő feleknek. Ezt az érvelést a végleges nyilvánosságra hozatalt követően is fenntartotta.
(15)
Válaszul arra a megállapításra, hogy a mintavételi kérdőívekre adott válaszok hiánya azt mutatja, hogy a panaszt támogató uniós gyártók nem működnek együtt, a Bizottság emlékeztet arra, hogy az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége az összes panaszos vállalat jogi képviseletében jár el. Szükség esetén az Európai Kerámiaburkolólap-gyártók Szövetsége a panaszosok nevében kiegészítő információkat is szolgáltatott a vizsgálati időszak adataira vonatkozóan. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben leírtak értelmében csak azon vállalatok esetében volt szükség a minta kiválasztásával kapcsolatos adatokra, amelyek még nem nyújtották be az összes szükséges információt. Ebből az következik, hogy a panaszos gyártók teljes mértékben együttműködtek, mivel a panasz benyújtásának idején megadták az összes szükséges információt, és a vizsgálati időszak adataival kapcsolatban szükséges frissítéseket pedig a nevükben eljáró jogi képviselőjük biztosította a vizsgálat során.
(16)
Az egyik érdekelt fél szerint az uniós gazdasági ágazat különböző szegmensekre történő felosztása, valamint a minta különböző földrajzi területekre való kiterjedése következtében a minta nem szolgáltat statisztikailag érvényes adatokat. Ebben a tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy az uniós kerámialap-ágazat - több mint 500 gyártójával - rendkívül széttagolt. Megállapították azt is, hogy az ágazat mindhárom szegmense képviseltetve van a mintában, vagyis a nagyvállalatok, illetve a közép- és a kisvállalkozások is. Annak biztosítása érdekében, hogy a kárelemzésnél a nagyvállalatok eredményei ne legyenek túlsúlyban és hogy az elemzés az uniós termelés legnagyobb hányadát együttesen kitevő kisvállalatok helyzetét is megfelelően tükrözze, úgy ítélték meg, hogy a mintában valamennyi szegmensnek, azaz a kis- és középvállalkozásoknak, illetve a nagyvállalatoknak is szerepelnie kell. Az egyes szegmenseken belül a legnagyobb vállalatokat választott ák ki a földrajzi szempontból reprezentatív jelleg biztosítása érdekében.
(17)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság elmulasztotta igazolni, hogy a minta a lengyel gyártó visszalépése után továbbra is reprezentatív maradt, valamint azt, hogy a minta semmiképpen sem volt kellően reprezentatív az uniós piacra irányuló értékesítési volumen tekintetében.
(18)
Az a megállapítás helyes, hogy az egyik lengyel gyártó úgy döntött, megszakítja az együttműködést, ezért azt ki kellett zárni a mintából. Azonban nem szükséges, hogy a minta tükrözze a pontos földrajzi megoszlást és a gyártó tagállamok súlyarányát annak érdekében, hogy reprezentatívnak minősüljön. Tekintve, hogy a földrajzi megoszlás csak az egyik figyelembe veendő tényező a reprezentatív jelleg biztosítása érdekében, az ilyen megközelítés igazgatási eszközökkel nem lenne megvalósítható. Ehelyett a minta akkor tekinthető megfelelőnek, ha nagy vonalakban tükrözi az érintett legnagyobb gyártó országok arányait. E feltétel értékelését követően megállapították, hogy a lengyel vállalat visszalépése nem befolyásolja a minta általános reprezentatív jellegét. A fentiek alapján megerősítették, hogy az uniós gyártók mintája kellően reprezentatívnak tekinthető az alaprendelet 17. cikke értelmében.
(19)
A minta általános reprezentatív jellegével kapcsolatos megállapítás tekintetében a Bizottság emlékeztet arra, hogy figyelembe véve azt a tényt, hogy az uniós gazdasági ágazat igen széttagolt, elkerülhetetlen, hogy a mintába felvett vállalatok a teljes uniós termelésnek csak egy viszonylag kis részét fedjék le. Mindenesetre az alaprendelet 17. cikke megállapítja, hogy a vizsgálatok olyan mintákra korlátozódhatnak, amelyek statisztikailag érvényes adatokat szolgáltatnak, vagy amelyek a legnagyobb, ésszerűen megvizsgálható reprezentatív termelési, értékesítési vagy exportmennyiséget tartalmazzák, azonban a reprezentatív mennyiség szintjére vonatkozóan semmiféle meghatározott mennyiségi küszöböt nem jelölnek meg. A fentiek alapján megerősítették, hogy a kiválasztott minta reprezentatívnak tekinthető az alaprendelet 17. cikke értelmében.
(20)
Az egyik érdekelt fél rámutatott arra, hogy a Bizottság elmulasztotta felvenni a mintába azokat az uniós gyártókat, amelyek alacsony árakat kínálnak, valamint azokat, amelyek más országokban, például Lengyelországban és Csehországban tevékenykednek, ezért az így kapott minta nem tekinthető reprezentatívnak az uniós gyártók átlagos eladási árai tekintetében.
(21)
A fenti érvelésre válaszul a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazati minta átlagos eladási árai és a nyilvánosan elérhető statisztikákban szereplő átlagos eladási árak színvonala megegyezik. Mindenesetre, ahogyan azt az alábbi (125) preambulumbekezdés is kifejti, a vizsgálat kimutatta, hogy még ha az adott országokra vonatkozóan figyelembe is vennék a nyilvánosan elérhető árakat, a végleges megállapítások nem változnának jelentős mértékben.
(22)
Számos érdekelt fél megjegyzést tett az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó minta kiválasztására szolgáló módszerrel kapcsolatban, összehasonlítva azt a kínai exportőrök mintájának kiválasztásával, amely kizárólag az exportvolumenen alapult.
(23)
Az uniós gyártók, valamint a kínai exportáló gyártók mintájának kiválasztására szolgáló eltérő módszerek használatával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a mintavétel célkitűzéseinek megfelelő módszereket alkalmazták. A Bizottságnak az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan értékelnie kell a teljes iparág helyzetét, ezért azokat a feltételeket választotta ki, amelyek a legreprezentatívabb képet mutatják az ágazat egészéről. A kínai exportőrök tekintetében úgy ítélték megfelelőnek, hogy az érintett termék legnagyobb kiviteli mennyisége alapján választják ki a mintát, így a legnagyobb exportőröket vonták be a mintavételbe. Meg kell jegyezni azt is, hogy az alaprendelet 17. cikke nem tartalmaz olyan követelményt, hogy mindkét mintát azonos feltételek alapján kell kiválasztani. Továbbá ebben az esetben, a kínai exportáló gyártók mintájának véglegesítése előtt a Kínában tevékenykedő együttműködő felek, valamint a kínai hatóságok számára lehetőséget biztosítottak arra, hogy észrevételt tegyenek a javasolt mintával kapcsolatban. A Bizottsághoz érkezett észrevételek a minta összetételére, nem pedig annak reprezentatív jellegére vonatkoztak.
(24)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy importőrszövetség megállapította, az alaprendelet 17. cikke azt sugallja, hogy az uniós gyártók és az exportáló gyártók mintáit ugyanazon feltételek alapján kell kialakítani. Számos kínai gyártó a végleges nyilvánosságra hozatalt követően továbbra is azt kifogásolta, hogy a vonatkozó minták kiválasztásakor eltérő módon kezelték a kínai exportáló gyártókat és az uniós gyártókat.
(25)
Válaszul a végleges nyilvánosságra hozatal után tett azon észrevételre, mely szerint ugyanazokat a feltételeket kell alkalmazni az uniós gyártók és az exportáló gyártók mintáinak kiválasztása során, a (23) preambulumbekezdésben vázolt okok miatt, megállapítást nyert, hogy ezek a minták különböző feltételek alapján is kiválaszthatók. A fenti körülmények miatt ezt az igényt elutasították.
(26)
Tekintettel arra a tényre, hogy a (23) preambulumbekezdésben említettek szerint nem érkeztek észrevételek a minta reprezentativitására vonatkozóan, e felek kifogást emeltek azzal kapcsolatban, hogy a minták kiválasztása idején a kínai feleket nem tájékoztatták arról, hogy eltérő kiválasztási feltételeket alkalmaznak a minták kiválasztására, így azok nem tudtak észrevételt tenni e ténnyel kapcsolatban.
(27)
Azt a tényt illetően, hogy a kínai feleket nem tájékoztatták arról, hogy eltérő feltételeket alkalmaznak a minták kiválasztásakor, az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésével összhangban bevett gyakorlatnak minősül, hogy a feleket csak a saját kategóriájukon belül javasolt minták összetételével kapcsolatban tájékoztatják, vagyis az exportáló gyártók például csak az exportáló gyártók javasolt mintájáról kapnak információt. A fenti körülmények következtében az észrevételt tevő felek azzal kapcsolatos állítása, hogy a minták kiválasztása idején nem lehetett észrevételt tenni a különböző mintákra alkalmazott eltérő kiválasztási feltételek vonatkozásában, figyelmen kívül hagyható.
(28)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság azáltal, hogy a minta kiválasztásához különböző szegmenseket vett figyelembe, megsértette az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdését, amely meghatározza, hogy az elemzést az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozóan kell elvégezni, nem csak bizonyos vállalatcsoportok vagy -típusok tekintetében.
(29)
Az az érvelés, amely szerint a minta három szegmensre történő felosztása sérti az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdését, nem fogadható el. A (23) preambulumbekezdésben leírtakból következően a kiválasztott minta a teljes uniós gazdasági ágazatot képviseli, nem csak egy bizonyos vállalatcsoportot, ahogyan azt az érintett fél állítja. Továbbá az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése kifejezetten lehetővé teszi a minta kiválasztását a kár megállapítása érdekében. A kérelmet ezért megalapozatlannak találták és elutasították.
(30)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően ugyanez az érdekelt fél kétségbe vonta azt a tényt, hogy a földrajzi megoszlást figyelembe vették a minta kiválasztásakor, azzal érvelve, hogy az Unió egy egységes piac, és az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése csak a mintának a legnagyobb reprezentatív mennyiség alapján történő kiválasztását teszi lehetővé.
(31)
A földrajzi megoszlásra vonatkozó feltétel alkalmazásával kapcsolatos észrevétel tekintetében megállapítható, hogy ez egy széttagolt gazdasági ágazat, és a kiválasztott vállalatok reprezentatív jellegének értékeléséhez a gyártók tagállamok közötti földrajzi eloszlását veszik figyelembe annak érdekében, hogy a minta tükrözze az Unió területén előforduló különböző helyzeteket. A minta azokat a tagállamokat foglalja magában, amelyek az uniós termelés megközelítőleg 90 %-át képviselik; a lengyel vállalat visszalépése után ez a szint továbbra is magas maradt, kb. 80 %. Ennek következtében a Bizottság által alkalmazott módszer biztosította, hogy a minta az uniós termelés egészét képviselte, és megfeleljen az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének. Ezért a kérelmet elutasították.
(32)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél észrevételt tett azzal kapcsolatban, hogy csak olyan közép- és kisvállalatokat választottak be az uniós gyártók mintájába, amelyek költségei és árai állítólag magasabbak voltak, mint a kínai nagyvállalatoké.
(33)
Ezt az érvelést nem támasztotta alá semmilyen bizonyítékkal. Meg kell jegyezni, hogy az összes szegmensből felvettek vállalatokat a mintába. Továbbá a vállalat méretén kívül egyéb tényezők is befolyásolhatják a költségeket, például a nyersanyagárak, az értékcsökkenés vagy a kapacitáskihasználás.
4. A felek jogai
4.1. A panaszosok és a panaszt támogató vállalatok nevének titokban tartása
(34)
Az egyik érdekelt fél azt kifogásolta, hogy a panaszos azonosságára vonatkozó információk hiánya nem teszi lehetővé, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. Azzal is érveltek, hogy mivel bizonyos gyártók nem kérték nevük titokban tartását, a névtelenségre vonatkozó kérelem nem indokolt.
(35)
Az egyik fél megismételte azon állítását, amely szerint semmi nem indokolta a legtöbb panaszos gyártó, valamint a panasz támogatói nevének titokban tartását. Különösen azt kifogásolta, hogy az érdekelt felek általi ellenőrzésre közzétett fájlban nem szerepeltek bizonyítékok a titoktartásra vonatkozó kérelmek alátámasztására. Továbbá megállapította, hogy a mintába felvett vállalatok kilétének titokban tartása azt eredményezte, hogy más érdekelt felek nem tudtak észrevételt tenni a mikromutatók értékelésének helyességével kapcsolatban.
(36)
A végleges nyilvánosságra hozatalra válaszul ugyanez a fél kétségbe vonta, hogy a mintába felvett gyártókkal kapcsolatban álló összes vállalat beküldött kitöltött kérdőívet.
(37)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 19. cikke előírja a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok nyilvánosságra hozatala jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy helyzetét, illetve bármely olyan személy helyzetét, akitől az adott személy beszerezte az információkat. A panaszosok többsége azt szeretné, hogy azonossága titokban maradjon, és elegendő bizonyítékokat szolgáltattak annak igazolására, hogy valóban fennáll a megtorlás lehetősége többek között a tekintetben, hogy lényegesen csökkenhet e gyártók forgalma, amennyiben nyilvánosságra hozzák a nevüket. Következésképpen a Bizottság szolgálatai elfogadták e vállalatok kérelmét.
(38)
Arra a megállapításra vonatkozóan, amely szerint bizonyos gyártók nem kérték nevük bizalmas kezelését, meg kell jegyezni, hogy ez a tény nem befolyásolhatja más vállalatok jogát arra, hogy adataik bizalmas kezelését kérjék, amennyiben erre elegendő indokot szolgáltatnak. Az ilyen kérelmek értékelése eseti alapon történt, ezért a kérelmet elutasították.
(39)
Arra vonatkozóan, hogy a mintába felvett uniós gyártókkal kapcsolatban álló összes vállalat benyújtott-e kitöltött kérdőívet, megjegyzendő, hogy elviekben egy, az uniós gyártókkal kapcsolatban álló vállalat válaszának hiánya önmagában még nem akadályozza meg a Bizottságot abban, hogy megbízható következtetéseket vonjon le a kárra vonatkozóan, amennyiben a benyújtott kitöltött kérdőívek leellenőrizhetők. Ez különösen igaz, amikor a gyártókkal kapcsolatban álló vállalatok saját elszámolással rendelkező önálló jogi személyek.
5. A vizsgálat köre. A Törökországból származó behozatalra történő kiterjesztés
(40)
Az exportáló gyártók érdekeit képviselő egyik fél felvetette, hogy az érintett termék Törökországból származó behozatalát is be kellene vonni a jelen vizsgálat körébe.
(41)
A tekintetben, hogy a panasz nem tartalmazta a Törökországból származó behozatalt, meg kell jegyezni, hogy az eljárás megindításakor nem állt rendelkezésre az ilyen behozatalra vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításához szükséges elegendő bizonyíték az ebből az országból származó dömping, károkozás és okozati összefüggés tekintetében. Ezért az arra vonatkozó kérelmet, hogy az érintett termék Törökországból származó behozatalát is be kell vonni a vizsgálat körébe, elutasították.
B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
(42)
Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően az egyik érdekelt fél jelezte, hogy az ideiglenes intézkedéseket meghatározó rendeletben más KN-kódok szerepelnek az érintett termékre vonatkozóan, mint az eljárás megindításáról szóló értesítésben, és érdeklődött az eltérés okáról, valamint arról, hogy ez a termékkörrel kapcsolatban is változást jelent-e.
(43)
Ebben az összefüggésben a Bizottság hangsúlyozza, hogy az ideiglenes intézkedéseket meghatározó rendeletben és az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő KN-kódok közötti eltérések nem jelentenek változást a termékmeghatározásra vagy a vizsgálat körére vonatkozóan. A módosítások nem befolyásolják az érintett kerámialapok típusát, hanem pusztán a Bizottság 861/2010/EK rendeletében meghatározott és 2011. január 1-jén érvénybe lépett Kombinált Nómenklatúra általános változásai figyelembevételének szükségességére vonatkoznak (5).
(44)
Az egyik érdekelt fél azt kérte, hogy egyes kerámiamozaikokat zárjanak ki a termékkörből. Ez a fél azt állította, hogy intézkedések elrendelése esetén az érintett termék e kategóriája elvesztené versenyképességét azokkal az egyéb termékekkel szemben, melyekkel helyettesíthető, és hogy ebben az adott szegmensben amúgy sem kerül sor dömpingre.
(45)
Ezt az állítást illetően a vizsgálat feltárta, hogy mivel a kerámiamozaikok és egyéb kerámialap-típusok azonos alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, nincs szükség a termékkör felülvizsgálatára. Nem támasztották alá bizonyítékokkal, hogy ebben a szegmensben nem kerül sor dömpingre; a dömping és a kár elemzésének az érintett termék egészére vonatkozó helyzetet kell tükröznie. Ezekre való tekintettel az állítást elutasították.
(46)
A fentiekre való tekintettel és az érintett termékre vagy hasonló termékre vonatkozó további megjegyzések hiányában az ideiglenes intézkedéseket meghatározó rendelet (25)-(32) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
C. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(47)
További észrevételek, illetve a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (33)-(40) preambulumbekezdésében rögzített következtetések megerősítést nyernek.
2. Egyéni elbánás
(48)
Nem érkezett észrevétel a bizonyos vállalatok által igényelt egyéni elbánás engedélyezésével vagy elutasításával kapcsolatos döntésre vonatkozóan.
(49)
Azonban két importőr megkérdőjelezte a Bizottság által az egyéni elbánás vizsgálatára alkalmazott eljárás egészének érvényességét, arra hivatkozva, hogy az Unió évente szétoszt támogatásokat a strukturális alapok keretében.
(50)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése meghatározza azokat a feltételeket, amelyeket teljesíteni kell ahhoz, hogy valamely vállalat egyéni elbánásban részesülhessen. A termék Unió területén belüli támogatásának állítólagos megléte nem bír jelentőséggel az egyéni elbánásra vonatkozó vizsgálat célja tekintetében. Ezért ezt a kérelmet elutasították, és továbbra is fenntartják az ideiglenes rendelet (41)-(44) preambulumbekezdésében rögzített következtetéseket.
3. Egyéni vizsgálat
(51)
Nyolc együttműködő exportáló gyártó egyéni vizsgálatra vonatkozó igényt nyújtott be az alaprendelet 17. cikke (3) bekezdésének értelmében. A Bizottság egyéni vizsgálatot rendelt el egy exportáló gyártó, a Kito-csoport esetében, mivel nem volt indokolatlanul megterhelő a vizsgálat lefolytatása. Az egyéni vizsgálatot igénylő nyolc gyártó közül ez a csoport képviseli messze a legnagyobb exportvolument.
(52)
A csoport egyéni elbánást kért. A kérelem vizsgálatát követően először az a javaslat született, hogy meg kell adni az egyéni elbánást a Kito-csoportnak, mivel semmi nem indokolta, hogy e csoport miért nem részesülhetne egyéni elbánásban.
(53)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azzal érvelt, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdéséből úgy tűnik, hogy az nem tette lehetővé néhány kérelem egyéni vizsgálatát olyan esetekben, amikor nagyszámú kérelem érkezett be. A panaszos az állította, hogy ezt az álláspontot alátámasztotta számos korábbi dömpingellenes vizsgálat. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 17. cikkének (3) bekezdésében foglalt referenciaértéket, amely arra irányul, hogy a kérelmeket egyéni vizsgálat keretében kell-e ellenőrizni vagy sem, attól függően kell alkalmazni, hogy ezek az ellenőrzések indokolatlanul megterhelőek lennének-e, és megakadályoznák-e a vizsgálat időben való befejezését. Az adott vizsgálat során, a (51) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően, nem jelentett indokolatlanul nagy megterhelést a nyolc kérelem egyikének egyéni vizsgálat keretében történő ellenőrzése. Azon korábbi vizsgálatok tekintetében, amelyekre észrevételek érkeztek az egyéni vizsgálattal kapcsolatban, meg kell jegyezni, hogy az ilyen kérelmek megterhelő jellegének mértékét és a vizsgálat időben történő befejezésének szükségességét eseti alapon kell megállapítani. A fentiek alapján a panaszos állításait elutasították.
(54)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően olyan információk és bizonyítékok érkeztek, melyek szerint a Kito-csoport valószínűleg nem hozta nyilvánosságra a csoporthoz tartozó összes kapcsolódó vállalat nevét, ennek eredményeként pedig a csoportra vonatkozó megállapítások hiányosak lehetnek. A csoportnak lehetősége volt rá, hogy észrevételeket fűzzön ezekhez az információkhoz, és tájékoztatást kapott arról, hogy az alaprendelet 18. cikkének alkalmazására kerülhet sor. Erre reagálva a csoport megerősítette, hogy a dömpingellenes kérdőívre adott válaszukban nem tüntettek fel két kapcsolódó vállalatot, de csupán tévedésből, aminek nem lehetnek következményei, mert az említett két vállalat nem vett részt az érintett termék gyártásában és/vagy forgalmazásában, tehát említésük hiánya nem befolyásolhatja a megállapításokat. Mindazonáltal amiatt, hogy elmulasztották közölni e két vállalat létezését, nem lehetett megfelelően elvégezni a vizsgálatot és a csoportnak az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeinek ellenőrzését. Emiatt megállapítható, hogy a csoport nem adta meg a szükséges információkat az előírt határidőn belül, következésképpen a vállalatra vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre alapozták.
4. Rendes érték
4.1. Az analóg ország kiválasztása
(55)
Két importőr észrevételt nyújtott be az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: Egyesült Államok) analóg országként való kiválasztásával kapcsolatban, azzal érvelve, hogy mivel az Egyesült Államok jelentéktelen volumenű saját termeléssel rendelkezik és nem versenyképes a világpiacon, ezért nem alkalmas analóg országként való használatra. Megállapították továbbá, hogy az Egyesült Államokat ésszerűtlen módon választott ák ki, mivel az alternatív analóg országok hiányát az okozta, hogy az uniós gyártók szövetsége indokolatlan nyomást gyakorolt a lehetséges analóg országokból származó gyártókra annak érdekében, hogy megakadályozza esetleges együttműködésüket. Két importőr azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette figyelembe a lehetséges együttműködő országokból származó információkat, továbbá figyelmen kívül hagyta a harmadik országokban működő gyártók nemzeti vagy transznacionális szövetségeitől származó, nyilvánosan elérhető adatokat is.
(56)
Az utolsó érvelésre válaszolva a Bizottság emlékeztet arra, hogy vállalatspecifikus adatokra van szükség a dömping szintjére vonatkozó vizsgálat lefolytatásához. Ezért ezt az érvelést elutasították.
(57)
Az uniós gyártók szövetsége által az együttműködés megakadályozása érdekében gyakorolt indokolatlan nyomással kapcsolatos állításokra vonatkozóan megjegyzendő, hogy az észrevételt tevő importőrök nem szolgáltattak bizonyítékot. Ezért ezeket a megjegyzéseket figyelmen kívül kellett hagyni.
(58)
Ezek az importőrök továbbá észrevételt tettek arra vonatkozóan, hogy az Egyesült Államokban a kerámialapok éves termelésének mennyisége megközelítőleg 60 millió m2, nem pedig 600 millió m2, amint az az ideiglenes rendelet (51) preambulumbekezdésében szerepel. Ezt az állítást ellenőrizték, és helyesnek találták.
(59)
Az Amerikai Egyesült Államok analóg országként való megfelelőségére vonatkozóan, az igen alacsony termelési szint tekintetében, hangsúlyozni kell, hogy az Amerikai Egyesült Államok piaca rendkívül versenyképes - több helyi termelővállalat is működik, és a behozatali mennyiségek is számottevőek. Továbbá - az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdésében említettek értelmében - nincs bizonyíték arra, hogy nem vámjellegű akadályok állnának fenn, amelyek jelentős mértékben nehezítenék a piacon kialakuló versenyt. A fenti körülmények miatt, az alacsony termelési szint ellenére továbbra is érvényben marad az az általános következtetés, amely szerint az Amerikai Egyesült Államok megfelelő analóg ország.
(60)
Két importőr felvetette, hogy az Amerikai Egyesült Államok által gyártott kerámialapoknak az Amerikai Egyesült Államok belföldi piacán érvényes eladási egységárai jóval magasabbak, mint az uniós piacon érvényes egységárak, és a kiviteli árakkal összehasonlítva okot szolgáltatnak a dömpinggyakorlat létrejöttére. Ezt az érvelést az eljárás célját tekintve irrelevánsnak minősítették, mert az ilyen jellegű állításokat, feltéve, hogy prima facie bizonyítékokat szolgáltatnak azokra vonatkozóan, kizárólag az Egyesült Államokra vonatkozó, külön dömpingellenes eljárás keretében lehetne alaposan megvizsgálni. Ezért ezt az állítást figyelmen kívül hagyták.
(61)
Ezek az importőrök továbbá azt állították, hogy az USA-beli együttműködő gyártó uniós gyártók tulajdonában van, vagy uniós gyártókkal áll üzleti kapcsolatban, ezért a vizsgálat hibás, mivel a beszerzett adatok nem független gyártótól származnak.
(62)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az USA-beli együttműködő gyártó által szolgáltatott adatokat a helyszínen ellenőrizték. Ezért ezt az állítást irrelevánsnak minősítették és figyelmen kívül hagyták.
(63)
A fenti importőrök arra vonatkozóan is észrevételt tettek, hogy az Amerikai Egyesült Államok kiviteli mennyiségei korlátozva vannak. Ezt az érvelést az analóg ország kiválasztása szempontjából irrelevánsnak minősítették, mivel az analóg ország adatait a rendes érték, nem pedig az exportárak meghatározására használják fel. Ebből következően ezt az állítást elutasították.
(64)
Végül ugyanezek az importőrök azt állították, hogy nem indokolt az együttműködő analóg gyártó termelésével kapcsolatos azonosító, mennyiségi, termelési értékre vonatkozó és minőségi adatok bizalmas kezelése. Emlékeztetni kell arra, hogy az együttműködő analóg gyártó a kereskedelmi megtorlástól való félelme miatt kérte az adatok bizalmas kezelését, és ezt a kérelmet a Bizottság indokoltnak találta. Ezenkívül nem zárható ki annak a lehetősége, hogy az importőrök által kért - akár különböző minőségi kategóriákra vonatkozó - adatok alapján azonosítani lehet az analóg ország gyártóját. Ezért az importőrök állítását figyelmen kívül hagyták.
(65)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a fenti két importőr megismételte számos fent említett állítását, ezeket azonban nem támasztották alá egyértelmű bizonyítékokkal. E körülményekre való tekintettel a kérelmeiket továbbra is elutasították.
(66)
Továbbá e két importőr észrevételt tett azzal kapcsolatban is, hogy az együttműködő egyesült államokbeli gyártó állítólag egy uniós gyártó irányítása alatt áll, ezért ezt az egyesült államokbeli gyártót téves megfelelő analóg ország gyártójaként kiválasztani. Különösen azt emelték ki, hogy az USA-beli vállalat nem gazdaságilag független vállalat, ezért nem szolgálhat a dömpingre vonatkozó referenciaértékként. Az importőrök ezen állításuk indoklására idézték az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdését. Erre az állításra válaszul mindenekelőtt ki kell jelenteni, hogy az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdése és az alábbi (69) preambulumbekezdés szerint az együttműködő USA-beli gyártó névtelenséget kért, és ezt a kérelmet jóvá is hagyták. A fentiekből következően nem lehet megerősíteni vagy elutasítani azt a megállapítást, hogy kapcsolat áll fenn az USA-beli vállalat és egy uniós gyártó között. Azonban meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet fent említett rendelkezései meghatározzák, hogyan kell kezelni egy vizsgálatban részt vevő vállalat eladási árait, ha az egy kapcsolódó fél számára értékesít termékeket. Ezek a rendelkezések nem érintik egy analóg ország gyártója és egy uniós gyártó között fennálló esetleges kapcsolat kérdését. A fenti körülmények miatt ezt a kérelmet elutasították.
(67)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy importőrszövetség számos észrevételt tett. Először is azt állították, hogy az egyesült államokbeli gyártóktól a belföldi piacukra irányuló, állítólagosan alacsony értékesítési volumen és az uniós piacot célzó kínai export egymáshoz viszonyított aránya miatt az Amerikai Egyesült Államok nem tekinthető megfelelő analóg ország piacának. Ebben a tekintetben, a lehetséges analóg országok ellenőrzése során, az adott országokban érvényesülő verseny szintje volt többek között az egyik vizsgált jellemző. Annak, hogy egy adott ország megfelelő analóg országnak tekinthető-e, nem előfeltétele, hogy a hazai ipar belföldi értékesítése és a vizsgált országból származó import azonos szinten legyen. A fenti állításokra vonatkozóan, e vizsgálat során és az (59) preambulumbekezdés szerint az Amerikai Egyesült Államok piacát kellően versenyképesnek találták ahhoz, hogy megfelelő analóg országként lehessen kiválasztani. A fenti körülmények miatt ezt a kérelmet elutasították.
(68)
Az importőrszövetség azt is felvetette, hogy álláspontja szerint az a tény, hogy az Amerikai Egyesült Államok piacára irányuló import jelentős mértékű, nem lényeges az Amerikai Egyesült Államok analóg országként való kiválasztása szempontjából. Ezzel az állítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az import szintje valóban az egyik fontos vizsgált tényező a megfelelő analóg ország kiválasztásakor. A hazai gyártás és a nagy volumenű behozatal együttesen jelentik a versenyképes piacot, az (59) preambulumbekezdésben említettek szerint. A fenti körülmények miatt ezt a kérelmet elutasították.
(69)
Az importőrszövetség azt is megkérdezte, hogy milyen bizonyítékokat nyújtott be az együttműködő analóg ország gyártója a (64) preambulumbekezdésben említett kereskedelmi megtorlás veszélyének igazolására. Ezzel kapcsolatban az egyesült államokbeli vállalat rámutatott arra, hogy az Amerikai Egyesült Államok piacán számos olyan, kerámialapokat előállító, kínai exportáló gyártó tevékenykedik, akikkel az egyesült államokbeli vállalat versenyben áll ugyanazon ügyfélkör tekintetében. A fenti körülmények miatt az egyesült államokbeli vállalat kijelentette, hogy kereskedelmi megtorlástól tart, amennyiben az azonosságát nyilvánosságra hozzák. A megtorlás veszélyének igazolására benyújtott bizonyítékokkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az esetleges veszélyt, amely abból a tényből származhat, hogy az egyesült államokbeli vállalat, valamint az Amerikai Egyesült Államok piacán tevékenykedő kínai exportáló gyártók ugyanazért az ügyfélkörért versenyeznek, valószínűnek találták. Ebből következően a vállalat névtelenség iránti kérelmét elfogadták.
(70)
A szövetség azt is szóvá tette, hogy mivel az Egyesült Államokban a hazai gyártású kerámialapok átlagos belföldi eladási ára állítólag jóval magasabb, mint a Kínából származó uniós behozatali ár, az Egyesült Államokban gyártott termék nem tekinthető „hasonló terméknek” a Kínából importált termék viszonylatában. Ebben a tekintetben az a tény, hogy ez a két ár eltérő, nem indokolja azt, hogy az Egyesült Államokban gyártott terméket ne lehessen az érintett termékhez hasonlónak tartani. Az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdésében foglaltak szerint megállapítást nyert, hogy az érintett termék és többek között az Amerikai Egyesült Államok hazai piacán gyártott és értékesített termék azonos alapvető fizikai és technikai jellemzőkkel, valamint azonos alapvető felhasználási területekkel rendelkezik. Ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdésével összhangban hasonló terméknek minősülnek. Ennek következtében a szövetség kérelmét elutasították.
(71)
Végül a szövetség azt is megkérdezte, hogy az Egyesült Államokon kívüli harmadik országok együttműködésének hiányában az Uniót miért nem tekintették megfelelő analóg országnak. Mivel az Egyesült Államokat megfelelő analóg országnak találták a (59) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, nem merült fel más lehetséges megfelelő piacok vizsgálatának igénye. Ezért a szövetség kérelmét elutasították.
(72)
További megjegyzések hiányában a Bizottság megerősíti, hogy az Amerikai Egyesült Államok analóg országként való kiválasztása megfelelő és ésszerű az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében, és az ideiglenes rendelet (45)-(54) preambulumbekezdése megerősítést nyert.
4.2. A rendes érték meghatározása
(73)
Két importőr azzal érvelt, hogy az Egyesült Államokbeli gyártó termelésére vonatkozó mennyiségi adatok nélkül az érdekelt felek nem tudják ellenőrizni, hogy a méretgazdaságosság folytán jelentős eltérés alakulna-e ki az Egyesült Államokbeli gyártó és a mintavételbe bevont kínai gyártók előállítási költségei között, akik évente több mint 10 millió m2 kerámialapot gyártanak. Ezek az importőrök megjegyezték továbbá, hogy az analóg gyártó és a kínai gyártók termelési mennyiségei nem hasonlíthatók össze az analóg gyártó vagy az analóg ország alacsonyabb termelési volumene miatt. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az együttműködő analóg gyártó termelési volumene bizalmas adat, ezért nem hozható nyilvánosságra. Meg kell jegyezni továbbá azt is, hogy a kínai ipar igen széttagolt, és többnyire kis- és középvállalkozásokból áll. Ezért ezeket a megállapításokat nem találták megalapozottnak.
(74)
Az importőrök rámutattak arra, hogy mivel az alaprendelet 2. cikke (1) bekezdésének 2. albekezdésében előírtak szerint a rendes értéknek „más értékesítők vagy gyártók” árain kell alapulnia, hibás gyakorlatnak tekinthető, ha a rendes értéket egyetlen vállalat adatai alapján állapítják meg.
(75)
E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy ez az eljárás olyan nem piacgazdasággal rendelkező országból származó bevitelre vonatkozik, amely esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjának megfelelően kell meghatározni. Ezért ezt az állítást elutasították.
(76)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy importőrszövetség annak a véleményének adott hangot, hogy egy analóg országra érvényes rendes érték nem alapulhat egyetlen vállalat adatain. Azonban a (75) preambulumbekezdésben írt okok miatt ezt a kérelmet elutasították.
(77)
Végül a fenti importőrök észrevételt tettek arra vonatkozóan, hogy az analóg gyártó terméke nem tekinthető reprezentatívnak, mivel úgy vélik, hogy az kizárólag a magasabb árú szegmenst szolgálja ki. Mivel a Bizottság jóváhagyta az analóg gyártó bizalmas adatkezelésre vonatkozó kérelmét, ezt az állítást nem erősítették meg, illetve nem utasították el. Mindenesetre, még ha ez az állítás helyesnek is bizonyulna, az ideiglenes rendelet (61) preambulumbekezdésében leírtak szerint indokolt esetben kiigazításokat végeztek a számtanilag képzett rendes értékre vonatkozóan az összes burkolólap-típus figyelembevétele érdekében, a márkával kapcsolatos viszonteladásokat is beleértve. Ezért ezt az állítást nem tekintették indokoltnak, és elutasították.
4.3. Exportár
(78)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó azt kifogásolta, hogy a Bizottság szolgálatai tévesen sorolták be bizonyos típusú kerámialapok uniós piacra irányuló értékesítését a vizsgálati időszakban, ezért a vállalat dömpingkülönbözetét megfelelő módon helyesbíteni kell. Ezzel kapcsolatban a vállalat telephelyére tett ellenőrző látogatás során megállapították, hogy a vállalat helytelenül sorolt be bizonyos kerámialapokat, és erről tájékoztatták a vállalatot. Ezeket a termékeket később átsorolták a megfelelő kategóriákba a pontos dömpingszámítás elvégzése érdekében. A fenti körülmények miatt a vállalat kérelmét elutasították.
(79)
Ugyanez az exportáló gyártó a végleges nyilvánosságra hozatal után azt állította, hogy az uniós piacra irányuló, bizonyos exportértékesítési tranzakciókat a vizsgálati időszakban nem vettek figyelembe a vállalat dömpingkülönbözetének kiszámításakor. Ezzel kapcsolatban megállapítást nyert, hogy ezeket a tranzakciókat azért hagyták figyelmen kívül, mert a számlák kiállítási dátuma a vizsgálati időszak vége utáni időszakra esett. A fenti körülmények miatt a vállalat kérelmét elutasították.
(80)
Az exportárakra vonatkozó megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (59) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.4. Összehasonlítás
(81)
Észrevételeket tettek a rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatban.
(82)
Az egyik exportáló gyártó megállapította, hogy a CIF-érték kiszámításánál figyelembe kell venni azt a tényt, hogy az exportértékesítések független kereskedőkön keresztül történtek. Ezt a megállapítást indokoltnak találták, és ennek következtében az erre az exportőrre vonatkozó CIF-értékeket újraszámították. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy az exportárak újraszámítását nem kellett volna elvégezni, mert a független kereskedők által benyújtott információk nem voltak megbízhatóak, mivel állítólag csak néhány olyan kereskedő szolgáltatott be adatokat, akiken keresztül az exportáló gyártó értékesítette az érintett terméket. Ezzel kapcsolatban megállapították, hogy minden olyan független kereskedő benyújtott árra vonatkozó adatokat, akiken keresztül az exportáló gyártó értékesítette a terméket. A fenti körülmények miatt ezt a kérelmet elutasították.
(83)
Egy másik exportáló gyártó arra vonatkozóan tett megjegyzést, hogy a CIF-értéke kiszámításánál nem vették megfelelően figyelembe a biztosítás költségét. Ezt a megállapítást indokoltnak találták, és ennek megfelelően kijavították az erre az exportőrre vonatkozó CIF-értékeket.
(84)
Exportáló vállalatok egy csoportja azt állította, hogy a CIF-értékeikbe beleszámított biztosítási költséget nem számították ki helyesen. Ezt a megállapítást indokoltnak találták, és ennek következtében a CIF-értékeket újraszámították. Ezenkívül megállapították, hogy a csoporthoz tartozó egyik vállalat kezelési költségét nem vették megfelelően figyelembe a gyártelepi ár meghatározásakor. Ezt a hibát szintén kijavították.
(85)
Két importőr észrevételt tett azzal kapcsolatban, hogy az exportárak kiszámításánál figyelembe kellett volna venni az USD árfolyamának a vizsgálati időszak alatt bekövetkező változásait. A Bizottság azonban emlékeztet arra, hogy a Bizottság bevett gyakorlata szerint a havi árfolyamokat használták a vizsgálati időszak alatti valutaátváltásokhoz, így a vizsgálati időszak alatt bekövetkező árfolyam-változásokat ténylegesen figyelembe vették.
(86)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik exportáló gyártó megállapította, hogy mivel a rendes érték az analóg ország egyetlen gyártójától származó adatokon alapult, és ebből következően a pontos adatokat nem lehetett nyilvánosságra hozni az adatok titkossága miatt, elengedhetetlenül szükséges, hogy a dömpingszámításoknál adott esetben kiigazításokat hajtsanak végre a termék összehasonlíthatóságának biztosítása céljából. Ezzel kapcsolatban, az ideiglenes rendelet (61) preambulumbekezdésében említettek szerint megállapítható, hogy szükség esetén kiigazításokat végeztek a rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében.
(87)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két importőr azt állította, hogy az együttműködő egyesült államokbeli gyártó kizárólag a magas árszínvonalú kerámialapok részpiacát szolgálja ki, míg a kínai exportáló gyártók az olcsó árat fizető részpiacot célozzák termékeikkel. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosításával kapcsolatban a fenti importőrök azt kifogásolták, hogy nem tájékoztatták őket az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint szükséges kiigazításokról. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet (61) preambulumbekezdése részletesen leírja a tisztességes összehasonlítás érdekében tett kiigazításokat.
4.5. A mintába felvett, együttműködő exportőrökre vonatkozó dömpingkülönbözetek
(88)
A mintába felvett, együttműködő gyártók esetében megállapított végleges dömpingkülönbözetek - az összes fenti észrevétel figyelembevételével és a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve - a következőképpen alakulnak:
Vállalat/csoport neve
Végleges dömpingkülönbözet
Shandong Yadi Co. Ltd
36,5 %
Xinruncheng-csoport
29,3 %
Wonderful-csoport
26,3 %
Heyuan Becarry Co. Ltd
67,7 %
4.6. Minden más együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözetek
(89)
A (88) preambulumbekezdésben említett dömpingkülönbözetek számítása során tett kiigazítások eredményeként a minta súlyozott átlagos dömpingkülönbözete, amely a négy, mintába felvett együttműködő exportáló gyártó dömpingkülönbözetein alapul, 30,6 %. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Heyuan Becarry Co. Ltd esetében, amely nem részesült sem piacgazdasági, sem egyéni elbánásban, a dömpingkülönbözetet az ideiglenes rendelet (88) preambulumbekezdésében leírt módon számították ki. Az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének első mondata értelmében ezt a dömpingkülönbözetet használták a mintában szereplő felek súlyozott átlaggal számított dömpingkülönbözetének meghatározására, amely a mintába fel nem vett együttműködő exportőrökre érvényes. Továbbá, mivel a Heyuan Becarry Co. Ltd nem részesült piacgazdasági elbánásban, és megállapították, hogy exportértékesítésekkel kapcsolatos döntéseit az állam erősen befolyásolta, a Heyuan Becarry Co. Ltd-től származó behozatalokra alkalmazandó vám ugyanaz, minat a mintába fel nem vett együttműködő exportőröktől származó behozatalokra alkalmazandó vám.
(90)
A Heyuan Becarry Co. Ltd vállalatra - amely a fentiek alapján a mintába felvett olyan együttműködő exportáló gyártó, amely az ideiglenes rendelet (65) preambulumbekezdése szerint nem részesült egyéni elbánásban - vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámítási módja tekintetében ebben a preambulumbekezdésben az ideiglenes rendelet (64) preambulumbekezdése helyett a (62) preambulumbekezdésre kell hivatkozni.
4.7. Egyéni vizsgálatot kérelmező vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözet
(91)
A (51)-(54) preambulumbekezdésben említett, egyéni vizsgálat alá eső vállalatra - az alaprendelet 18. cikkét alkalmazva - az egész országra kiterjedő dömpingkülönbözet vonatkozik.
4.8. Minden más, nem együttműködő exportáló gyártóra vonatkozó dömpingkülönbözetek
(92)
Az egyéb exportáló gyártókra vonatkozó dömpingkülönbözet kiszámításával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (66)-(67) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
(93)
A (81)-(85) preambulumbekezdésben kifejezett észrevételek figyelembevételével az országos dömpingkülönbözet megállapított mértéke 69,7 %.
4.9. Az együttműködő exportálók listájára vonatkozó észrevételek
(94)
Számos megállapítás érkezett amely azt javasolja, hogy a súlyozott átlagos ideiglenes vám előnyeit élvező vállalatokra vonatkozó ideiglenes rendelet mellékletében szereplő 13 exportáló gyártó csupán kereskedő, nem pedig gyártó, ezért e vállalatoknak nem szabad szerepelniük a mellékletben.
(95)
A további vizsgálatot követően 5 vállalat esetében bebizonyosodott, hogy ezek az állítások helyesek. A vállalatokat tájékoztatták arról a szándékról, hogy törlik őket a vonatkozó mellékletből, és lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételt tegyenek. Közülük hárman nem tettek további észrevételt, míg két vállalat további megjegyzést fűzött az ügyhöz. Ezek a további állítások nem tartalmaztak elegendő bizonyítékot annak igazolására, hogy e vállalatok az érintett termék tényleges exportáló gyártói, ezért elutasították azokat. Ezen öt vállalatot a fentiek értelmében törölték a súlyozott átlagos végleges vám előnyeit élvező vállalatok listájáról.
4.10. A vizsgálati időszak utáni események
(96)
Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatala óta két egy csoportba tartozó, együttműködő exportáló gyártó kapcsolata állítólag megszakadt a részvénytársasági struktúrában bekövetkezett változások miatt. Ennek következtében a vállalatok egyike a másik vállalattól független, egyedi vámtétel kiszabását kérte.
(97)
A megadott információk alapján úgy tűnik, hogy a vizsgálati időszakot követően megszakadt a két vállalat közötti kapcsolat. A csoportban bekövetkezett állítólagos szétválás hatását, valamint az egyik vállalat által támasztott azon igényt, hogy részére egyedi vámtételt állapítsanak meg, részletesen meg kell vizsgálni. E tekintetben, amennyiben az egyik vagy mindkét vállalat kéri az állítólagos szétválás után kialakult helyzetének felülvizsgálatát, ez az alaprendelettel összhangban, megfelelő időpontban tett kérelemnek tekinthető. A fenti körülmények miatt a vállalat azon igényét, hogy a vizsgálat során részére egyedi vámtételt állapítsanak meg, elutasították.
(98)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a panaszos azt állította, hogy a (97) preambulumbekezdésben említett egyik kapcsolódó exportáló gyártó számára külön vámot kellene kiszámítani, mivel bizonyítékok vannak arra, hogy nagyobb mértékben végzett dömpingtevékenységet, mint a többi exportáló gyártó. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy ha az egymással kapcsolatban álló exportáló gyártók számára egy vizsgálati időszak alatt nem egyetlen súlyozott átlagos dömpingkülönbözetet és vámot számítanának ki, akkor a magasabb vámkötelezettség alá eső exportáló gyártónak lehetősége lenne arra, hogy megkerülje a vámfizetést. Mivel a vizsgálatban érintett két exportáló gyártóról a vizsgálati időszak alatt megállapítást nyert, hogy kapcsolatban állnak egymással, nincs indok arra, hogy külön vámot határozzanak meg számukra. A (97) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően az egyik vagy mindkét vállalat kérheti az állítólagos szétválás után kialakult helyzetének felülvizsgálatát, és ez az alaprendelettel összhangban álló intézkedésnek tekinthető. A fenti körülmények miatt a panaszos kérelmét elutasították.
D. KÁROKOZÁS
1. Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat
(99)
Az uniós gyártással és az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos észrevételek vagy új megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (68)-(70) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
1.1. Az uniós felhasználás
(100)
Az uniós felhasználással kapcsolatos észrevételek vagy új megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (71)-(72) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
2. A Kínából származó behozatal
(101)
Az egyik érdekelt fél megkérdőjelezte a behozatalra vonatkozó elemzés érvényességét, azt állítva, hogy a panaszból és az ideiglenes rendeletből is hiányoznak a behozatali mennyiségre vonatkozó adatok, mert úgy véli, hogy a m2-ben megadott mértékegység a terület mérésére, nem pedig a mennyiség mérésére szolgál.
(102)
Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy az árváltozások és a Kínából származó behozatal mennyisége a kereskedelem normál változásaira utalnak, és ezért nem tekinthető a kínai exportőrök általi dömpingtevékenységre utaló jelnek.
(103)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél megkérdőjelezte az Eurostat statisztikáinak megbízhatóságát azt állítva, hogy az aktuális kínai behozatali árak magasabbak, ezért közel állnak a más harmadik országokra érvényes behozatali árakhoz. Továbbá azt állította, hogy ez hatással lenne a megállapított dömpingkülönbözetekre.
(104)
Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy az Eurostat statisztikái alapján a piaci részesedés és az importár vonatkozásában végzett saját elemzése kissé eltér az ideiglenes rendeletben megállapított értékektől, és ezeket a megállapításokat ennek megfelelően módosítani kellene.
(105)
Egy másik érdekelt fél megállapította, hogy a Bizottság szolgálatai elmulasztották figyelembe venni a kínai behozatali áraknak a vizsgálati időszak után, 2010-ben bekövetkezett emelkedését.
(106)
A behozatali mennyiségek meghatározására használt mértékegységre vonatkozó állítás tekintetében az alaprendelet 3.2. cikkében rögzített „volumen” kifejezés a „mennyiségre”, nem pedig a „térfogatra” vonatkozik. Minden termékhez a legreprezentatívabb mértékegységet kell használni. Az érintett termék vonatkozásában a világpiac gazdasági szereplői egységesen a négyzetmétert (m2) használják. Ezért a vizsgálat céljából ez a mértékegység tekinthető a legmegfelelőbbnek. Ennek következtében ezt az állítást elutasították.
(107)
Az árváltozásra és a Kínából származó behozatali mennyiségre vonatkozó állítást illetően, abszolút értékben véve igaz, hogy a változások korlátozottak. A kínai import 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Azonban a kínai import volumenével kapcsolatos következtetést az uniós piacon mért felhasználás általános csökkenésével összefüggésben kell vizsgálni. Az a tény, hogy a kínai import csak 3 %-kal csökkent ebben az időszakban, míg az általános felhasználás 29 %-kal esett vissza, egyértelműen mutatja jelenlétük arányát az uniós piacon. A behozatal ilyen módon való stabilizálása lehetővé tette a kínai importőrök számára, hogy jelentős piaci részesedésre tegyenek szert egy olyan időszakban, amikor a többi résztvevő forgalma lényegesen csökkent.
(108)
A kínai árak változását illetően az ideiglenes rendelet (73) preambulumbekezdésében feltüntetett átlagos importárak az Eurostat statisztikáin alapulnak. Kérdések érkeztek bizonyos tagállamok átlagos importárainak pontosságával kapcsolatban, de a hivatalos statisztikáktól eltérő árakat nem erősítettek meg. Mindenesetre a Bizottság emlékeztet arra, hogy az Eurostat adatai kizárólag az általános trend megállapítására szolgálnak, és még ha a kínai importárak felfelé mozdultak volna is el, egészében akkor sem változna a károkozásról alkotott kép, amely magas alákínálási és áron aluli értékesítési különbözeteket mutat. Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a károkozás és a dömpingkülönbözetek kiszámításához nem az Eurostat adatait használták. Kizárólag a felkeresett vállalatoktól származó, ellenőrzött adatokat használták fel a különbözetszintek meghatározására. Ezért még ha a statisztikákhoz képest eltéréseket lehetne is megállapítani, az nem befolyásolná a meghatározott különbözetszinteket.
(109)
A Bizottság szolgálataira vonatkozó állítást illetően, amely szerint nem vették figyelembe az Eurostat 2010-re vonatkozó adatait, ez az érvelés nem fogadható el, mivel a vizsgálati időszak magában foglalta a 2010 első negyedévére vonatkozó adatokat. 2010 második - negyedik negyedévére vonatkozóan meg kell jegyezni, hogy ezek az adatok a vizsgálati időszak utáni időszakra érvényesek, amelyeket a vizsgálat szempontjából nem kell figyelembe venni. Továbbá, ha ezeket az adatokat figyelembe vették volna is, az importra vonatkozó statisztikák azt mutatják, hogy a harmadik országok importárai is emelkedtek, ami azt jelzi, hogy ez egy általános trend, és nem kifejezetten csak a kínai behozatalra jellemző.
3. Áralákínálás
(110)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében leírt ideiglenes szakaszban az áralákínálást az uniós gyártók uniós piacon független fogyasztók részére kínált, gyártelepi szintre kiigazított súlyozott átlagos eladási áraiként határozták meg, és terméktípusonként összehasonlították a Kínából származó behozatal első független uniós vásárló részére történő értékesítésének CIF alapon megállapított és a meglévő vámokkal, az importálás utáni költségekkel és a kereskedelmi szintnek megfelelően kiigazított súlyozott átlagáraival.
(111)
Az egyik fél megállapítása szerint az exportár számításával kapcsolatban a felek tudomására hozott számítások nem felelnek meg az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében leírt magyarázatnak. Ellenőrzés után megerősítést nyert, hogy szövegezési hiba található a preambulumbekezdésben. Az ideiglenes szakaszban a kereskedelmi szintnek megfelelő kiigazítást valójában az uniós gyártók által az uniós piacon független fogyasztók részére történő értékesítés gyártelepi árai alapján végezték, és az átlagos exportár kiszámításakor nem hajtottak végre kiigazítást az importálás utáni költségekkel. A végleges szakaszban az érintett országban működő exportáló gyártók uniós határparitáson kiszámított árait a meglévő vámokkal és az importálás utáni költségekkel (ezek az uniós kikötőnél felmerülő behozatali, szállítási és raktározási költségek, amelyek az importőrök általi viszonteladás előtt merülnek fel) igazították ki az együttműködő független importőröktől kapott adatok alapján.
(112)
Egy másik fél úgy vélekedett, hogy a forgalmazási és marketingköltségek figyelembevételét célzó lefelé történő kiigazítás esetén az árak hasonlóak lennének a kínai kiviteli árakhoz. Az ideiglenes számítás során azonban már figyelembe vették ezeket a kiigazításokat, ezért ezt az állítást megalapozatlannak találták és elutasították.
(113)
A vizsgálat 43,2 % és 55,7 % közötti alákínálási szintet tárt fel, amely kismértékben eltér az ideiglenesen megállapított szinttől (lásd az ideiglenes rendelet (77) preambulumbekezdését). A változás oka az, hogy új CIF-értéket számítottak ki az (83)-(85) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártóra vonatkozóan, valamint egyedi CIF-exportárat határoztak meg a (51) preambulumbekezdésben szereplő Kito-csoport nevű exportáló gyártó számára.
4. A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatal
(114)
A Kínától eltérő harmadik országokból származó behozatallal kapcsolatos észrevételek vagy megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (78)-(80) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
5. Az uniós gazdasági ágazat helyzete
5.1. Makrogazdasági mutatók
5.1.1. Gyártás, kapacitás és kapacitáskihasználás
(115)
A gyártással, kapacitással és kapacitáskihasználással kapcsolatos észrevételek vagy megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (84)-(85) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
5.1.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
(116)
Az értékesítési volumennel és piaci részesedéssel kapcsolatos észrevételek vagy megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (86)-(87) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
5.1.3. Foglalkoztatás és termelékenység
(117)
A foglalkoztatással és termelékenységgel kapcsolatos észrevételek vagy új megállapítások hiányában az ideiglenes rendelet (88)-(89) preambulumbekezdésében leírt következtetések megerősítést nyernek.
5.1.4. A dömpingkülönbözetek mértéke
(118)
A dömpingkülönbözeteket a (88)-(93) preambulumbekezdésben ismertettük. Megerősítést nyert, hogy valamennyi megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a de minimis küszöböt. Tekintettel a dömpingelt behozatal mennyiségére és áraira, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
5.2. Mikrogazdasági mutatók
5.2.1. Készletek
(119)
Az egyik fél kétségbe vonta az ideiglenes rendelet (93)-(95) preambulumbekezdésében megadott adatok helyességét. A megjegyzést tevő fél azt állította, hogy a figyelembe vett teljes időszakra vonatkozó termelés százalékában kifejezett készletérték lényegesen alacsonyabb volt a fenti rendelet 10. táblázatában jelzett értéknél. E számításokat felülvizsgálták, és megállapították, hogy csak a 2009. évre és a vizsgálati időszakra vonatkozó százalékos adatok számítása hibás, és ezekben az időszakokban a készletek százalékos aránya valóban kissé magasabb volt a korábban jelzett értéknél. A helyes számítást az e rendelet 1. táblázata tartalmazza.
(120)
Ugyanez a fél azt állította, hogy ha az ideiglenes rendelet (94) preambulumbekezdésében foglaltak szerint az uniós gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy készleteit hat hónapos termelésének megfelelő szintre emelje, akkor ez 50 %-os készletarányt jelentene a teljes termeléshez viszonyítva, nem pedig 59 %-ot, ahogyan az az ideiglenes rendelet 10. táblázatában szerepel.
(121)
E tekintetben ki kell emelni, hogy az ideiglenes rendelet (93) és (94) preambulumbekezdésében végzett elemzések egymást kiegészítő jellegűek és nem azonosak. Az első elemzés a mintába felvett vállalatok készletarányát mutatja, négyzetméterben kifejezve, a mintába felvett vállalatok termeléséhez képest, szintén négyzetméterben megadva (61 % a vizsgálati időszakra vonatkozóan). A második elemzés, szintén a mintába felvett vállalatok tekintetében, azt mutatja, hogy a készlet értéke hány hónapos termelésnek felel meg az év tizenkét hónapjához viszonyítva (50 % a vizsgálati időszakra vonatkozóan).
(122)
A további elemzés lehetővé tette a készletmennyiségnek megfelelő termelési hónapok számának alakulására vonatkozó értékelés finomhangolását. Ebben a vonatkozásban a mintába felvett gyártók 2007-ben körülbelül öt hónapos termelésnek megfelelő mennyiséget (43 %) tartottak készleten, azonban a dömpingelt behozatal által kiváltott nyomás arra kényszerítette őket, hogy több mint hét hónapos termelésnek megfelelő mennyiségre növeljék a készletet (amely a teljes évi termelés 61 %-ának felel meg) a vizsgálati időszakban. Az 1. táblázat a hónapokra lebontott mennyiség és az éves termelés arányában is kifejezi a készletek mennyiségét.
(123)
1. táblázat
Készletek
2007
2008
2009
Vizsgálati időszak
Készletek (ezer m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Index (2007 = 100)
100
105
82
86
Készletek a termelés százalékában kifejezve
43 %
49 %
56 %
61 %
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
A készletmennyiségnek megfelelő termelési hónapok száma az éves termeléshez viszonyítva
5,2
5,9
6,7
7,4
Index (2007 = 100)
100
113
130
142
A készletmennyiség százalékos aránya (12 hónapra vetítve)
43 %
49 %
56 %
61 %
(124)
Ezért megerősítést nyert az a következtetés, amely szerint a készletek alakulása kedvezőtlen helyzetet mutat.
5.2.2. Eladási árak
(125)
A (20) preambulumbekezdésben már említett egyik érdekelt fél kétségbe vonta az ideiglenes rendelet (96)-(99) preambulumbekezdésében található, az uniós gazdasági ágazat eladási áraira vonatkozó megállapításokat azzal érvelve, hogy a Bizottság megállapításában nem vette figyelembe a lengyel- és csehországi, uniós egységáron értékesítő gyártókat, és az eladási árak nem egyeznek meg a nyilvánosan elérhető tényleges adatokkal.
(126)
Ezzel az állítással kapcsolatban szimulációt végeztek a Lengyelországban rögzített eladási árak használatával - Lengyelország termelése a teljes uniós termelés megközelítőleg 10 %-át adja. Nem végeztek szimulációt Csehország esetében, mivel ennek az országnak a termelése a teljes uniós termelés kevesebb, mint 3 %-át teszi ki. A szimuláció azt mutatta, hogy a végleges megállapítások a lengyel árak figyelembevételével sem változnak jelentős mértékben. Végül, ezzel a módszerrel összhangban, a Bizottság a kínai eladási árakkal való összehasonlíthatóság biztosítása érdekében kiszámította az uniós gazdasági ágazatra jellemző eladási árakat az első független uniós vásárló által fizetendő árak meghatározásához szükséges, vonatkozó kiigazítások elvégzése után.
(127)
Az egyik érdekelt fél úgy vélte, hogy az ideiglenes rendelet (97) preambulumbekezdésében leírt következtetés, amely szerint az uniós gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy kisebb mennyiségben, de szélesebb választékban értékesítse a terméket, helytelen, mivel az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése ilyen esetben állítólag 2 %-nál nagyobb mértékben csökkenne.
(128)
Figyelembe kell venni, hogy a kisebb tételben történő értékesítés előtérbe helyezése nem feltétlenül vonja maga után a nagyobb mértékű piaci részesedés elvesztését. Először is az uniós gazdasági ágazat nem szorult ki teljesen a termék nagyobb, egységes tételekben történő értékesítésének piacáról, annak ellenére, hogy az alacsony árú kínai import által okozott nyomás kifejezetten erős ebben a szektorban. Másodszor, az uniós gazdasági ágazat csak eladási árainak lenyomásával és költségesebb termékválaszték gyártásával tudta megtartani jelenlétét a teljes piacon, ami az ideiglenes rendelet (100) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a nyereségesség csökkenéséhez vezetett. Ezért az a tény, hogy az uniós gazdasági ágazat nem veszített nagyobb piaci részesedést, azzal magyarázható, hogy a Kínából érkező árnyomás ellenére piaci jelenléte megtartását helyezte előtérbe.
5.2.3. Nyereségesség, pénzáramlás, a beruházások megtérülése és bérek
(129)
Az egyik fél úgy vélte, hogy nyereségesség szempontjából nagy különbségek vannak a nagy- és kisvállalatok között. Ezért álláspontja szerint az átlagos nyereség nem tekinthető reprezentatív jellegűnek, mivel a minta csak egy nagyvállalat adatait tartalmazza.
(130)
Egy másik fél azt állította, hogy a nagy uniós gyártók jó pénzügyi helyzetben vannak. Ugyanez a fél azzal érvelt, hogy mivel akkor sem merültek fel veszteségek, miután a kisvállalatok eredményeit hozzáadták az uniós gazdasági ágazat átlagos haszonkulcsához, amint azt az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdése és 12. táblázata mutatja, nem bizonyítható az általános károkozás.
(131)
Meg kell jegyezni, hogy a megállapítások és a mintavétel reprezentatív jellege összhangjának biztosítása érdekében valamennyi kármutatót (a nyereséget is beleértve) a teljes uniós termelés egyes szegmenseinek részesedésével szemben súlyozták. Másrészt megerősítést nyert a nagyvállalat reprezentatív jellege a nagyobb szegmens helyzetére vonatkozóan. A fentiekből következően, a mintába felvett vállalatok elemzéséből származó általános mutatók reprezentatívnak tekinthetők a teljes uniós gazdasági ágazat helyzetére nézve, ezért az előbbiekben említett állítást elutasították.
(132)
Arra a megállapításra vonatkozóan, amely szerint a nagyvállalatok nem szenvedtek kárt, meg kell jegyezni, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az elemzést a teljes uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan kellett elvégezni, nem pedig meghatározott vállalatcsoportok vagy -típusok tekintetében. A (130) preambulumbekezdésben említettek szerint az a tény, hogy a vizsgálati időszakban nem merültek fel veszteségek, önmagában még nem jelenti azt, hogy nem érte semmilyen kár az uniós gazdasági ágazatot.
5.2.4. Gyártási költségek
(133)
Az egyik érdekelt fél kétségbe vonta azt a következtetést, amely szerint az uniós gazdasági ágazat gyártási költségei 14 %-kal emelkedtek a készletnövekedés és a termékválaszték módosítása következtében. E fél álláspontja szerint ez a következtetés nem igaz, mivel a készletszintek és a termékválaszték nem része a gyártási költségeknek.
(134)
Ezt az állítást elutasították, mivel a magas készletszintek jelentős pénzügyi költséget jelentenek, amelyet figyelembe vettek a gyártási költségek elemzése során. Másrészt a termékválaszték ismételt módosítása további gyártási költségekkel jár, mivel a gyártónak gyakrabban felül kell vizsgálnia a gyártási folyamatot: ez a művelet költséges lehet, mert állásidőket okoz, és a gépek nem optimális kihasználásához vezet.
6. A károkozásra vonatkozó következtetések
(135)
Az egyik érdekelt fél megkérdőjelezte az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdésében leírt következtetést, amely szerint a felhasználás csökkenése negatív hatással volt az uniós gazdasági ágazatra. Ugyanezen fél szerint a felhasználás csökkenése nem okozhatott kárt, mivel a teljes piaci részesedés ugyanaz maradt.
(136)
Az uniós gyártók piaci részesedésének a felhasználás csökkenése ellenére is stabil helyzetével kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy nem a piaci részesedés jelenti a károkozás egyetlen mutatóját. Az uniós gyártók csak a nyereségesség rovására tudták megtartani uniós piaci részesedésüket, amely a figyelembe vett időszak alatt visszaesett. Ezért nem vonható le az a következtetés, hogy az uniós gyártók piaci részesedésének stabilitása kizárja a károkozás meglétét.
(137)
A fentiek figyelembevételével megerősítést nyernek az ideiglenes rendelet (107)-(111) preambulumbekezdésében foglaltak a kárra vonatkozó következtetések terén.
E. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(138)
A Bizottsághoz észrevételek érkeztek az okozati összefüggésre vonatkozó ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban. Ezek az észrevételek az ideiglenes rendelet (128)-(132) preambulumbekezdésében már tárgyalt, az önmagának okozott kárra vonatkozó állítások megismétlése. Nem nyújtottak be olyan bizonyítékot, amely megváltoztatta volna az ideiglenes következtetéseket. Ezért az ideiglenes rendelet (135)-(136) preambulumbekezdésében foglalt következtetések megerősítést nyernek.
1. A Kínából származó behozatal hatása
(139)
Az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése és 3. cikkének (7) bekezdése értelmében az ideiglenes szakaszban megvizsgálták, hogy az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatala jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak.
(140)
Néhány érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat termelésében és értékesítésében tapasztalt visszaesés a csökkenő felhasználás következménye. Azzal is érveltek, hogy a kínai behozatal hatását csak korlátozott mértékben kell figyelembe venni, mivel a kínai piaci részesedés csak 1,6 %-kal emelkedett, amelyből legfeljebb 1 % hozható összefüggésbe az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésével.
(141)
Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy a vizsgálat időbeli egybeesést tárt fel a kínai behozatal piaci részesedésének növekedése és az uniós gazdasági ágazat nyereségének csökkenése, illetve a készletszintek emelkedése között. Továbbá nemcsak a megnövekedett piaci részesedés gyakorolt nyomást az uniós gazdasági ágazatra, hanem sokkal inkább a kínai exportáló gyártók árképzési módszere és magas alákínálási szintje.
(142)
A (113) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a vizsgálat jelentős áralákínálási szintet állapított meg. A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat és az importőrök nagyobbrészt ugyanazon fogyasztók számára értékesítik a terméket, ami azt jelenti, hogy a megrendelések tekintetében az uniós gazdasági ágazat közvetlenül versenyben áll a dömpingelt behozatallal.
(143)
Összességében ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat nyereségességi mutatóinak csökkenését és a kármutatók többségének romlását az árnyomás és az import volumene együttesen idézte elő.
2. A verseny hiánya az Unióban gyártott burkolólapok és a Kínából dömpingáron behozott burkolólapok között
(144)
Számos érdekelt fél észrevételt tett azzal kapcsolatban, hogy a Kínából származó kerámialapok behozatala nem okozhatott kárt az uniós gazdasági ágazat számára, mivel ezek a termékek nem hasonlíthatók össze. Ezzel összefüggésben megállapították, hogy a Kínából származó kerámialapok a homogén termékek piacát látják el, míg az uniós gazdasági ágazat a kisebb tételekre vonatkozó megrendelések kielégítésére helyezi a hangsúlyt. Azzal érveltek továbbá, hogy a kínai és az uniós gazdasági ágazat nem áll egymással versenyben, mivel a kínai gyártók az alacsony és a közepes minőségű szegmensben működnek, míg az uniós gazdasági ágazat a közepes és a csúcsminőségű szegmenst célozza meg termékével. Ezen állításuk igazolásául az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének korlátozott mértékű csökkenésére hivatkoztak.
(145)
Habár semmilyen lényegi bizonyítékot nem szolgáltattak a fenti állítások alátámasztására, a Bizottság alaposan megvizsgálta, hogy a kínai behozatal valóban versenyben áll-e az Unióban gyártott burkolólapokkal.
(146)
Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a Bizottság rendkívül részletes összehasonlítást végzett, amely több száz, különböző típusú burkolólap elemzését tette lehetővé. Ebben az esetben a vizsgálat jelentős számú egyező terméktípust mutatott ki az uniós gazdasági ágazat és az exportőrök között. A vizsgálat eredménye egyértelműen igazolja, hogy az uniós gazdasági ágazat és a kínai behozatal versenyben áll egymással a terméktípusok tekintetében. A Bizottság továbbá emlékeztet arra, hogy a vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat és az exportáló gyártók közvetlenül versenyben állnak egymással, mivel ugyanazt az ügyfélkört célozzák meg termékeikkel.
(147)
Azzal az állítással kapcsolatban, amely szerint a Kínából származó kerámialapok a homogén termékek piacát látják el, míg az uniós gazdasági ágazat a kisebb tételekre vonatkozó megrendelések kielégítésére helyezi a hangsúlyt, meg kell jegyezni - az ideiglenes rendelet (95) preambulumbekezdésében foglaltaknak megfelelően -, hogy pontosan a kínai behozatal által gyakorolt nyomás kényszerítette arra az uniós gazdasági ágazatot, hogy elmozduljon a termékek kisebb tételben, szélesebb szín- és méretválasztékban történő értékesítése irányába. Az uniós gazdasági ágazat továbbra is jelen van a piac valamennyi szegmensében, és a fenti állításokkal ellentétben a kereskedelem szerkezete, amely azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazatnak bizonyos terméktípusokra kellett összpontosítania, egyértelmű jele annak, hogy közvetlen versenyről van szó.
(148)
A fentiek tekintetében az érvelés, amely szerint a kínai behozatal nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak, mivel ezek a területek nem állnak versenyben egymással, nem fogadható el.
3. Az egyéb tényezők hatásai
3.1. Az egyéb harmadik országokból származó import hatása
(149)
Néhány érdekelt fél fenntartotta azon állítását, amely szerint a török behozatal hatását jelentősnek kell tekinteni. Az árakkal kapcsolatban az egyik fél kétségbe vonta azt a következtetést, hogy a török árak 19 %-os emelkedése jelentős mértékű.
(150)
Ezt az érvet az ideiglenes rendelet (118) preambulumbekezdése tartalmazta, és nem találtak olyan bizonyítékot, amely érvénytelenítené az ideiglenes szakaszban levont következtetést. Ezzel összefüggésben megerősítést nyert, hogy a török árak 19 %-os emelkedését lényegesnek kell tekinteni. A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy a (41) preambulumbekezdésben foglaltak szerint nincs bizonyíték arra, hogy az ebből az országból származó dömpingelt behozatal kárt okozott volna az uniós gazdasági ágazat számára, ezért ez az érvelés nem fogadható el.
3.2. A felhasználás csökkenésének hatása
(151)
Az egyik érdekelt fél megállapította, hogy a felhasználás csökkenése főleg Spanyolországot és Olaszországot érintette, és szerinte leginkább ezek az országok szenvedtek kárt. Ezzel szemben a kínai export fő célállomását az északi tagállamok jelentették, amelyek felhasználásában nem következett be csökkenés, és ahol az uniós gyártók kevésbé szenvedtek kárt. Ugyanez a fél azt is megállapította, hogy a spanyol kerámialap-ágazat 2010-ben fellendült, ami azt mutatja, hogy nincs összefüggés a kínai export és az uniós gazdasági ágazat termelési és értékesítési adatai között.
(152)
Az egyik fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat által regisztrált készletnövekedést az uniós felhasználásban bekövetkezett csökkenésnek kell tulajdonítani, nem pedig a dömpingelt kínai behozatal hatásának.
(153)
Az arra vonatkozó állításokat, hogy az északi-európai tagállamokat nem érintette a felhasználás csökkenése, és a Kínából származó import kizárólag Észak-Európába irányult, nem támasztották alá egyértelmű bizonyítékokkal. Ezzel szemben a mintába felvett kínai exportáló gyártók adatai azt mutatják, hogy ezek az eladások az Unió területén egyenletesen oszlanak meg. Ezenkívül a Spanyolországot és Olaszországot érintő export együttesen az eladások 28 %-át teszi ki, csak kevéssel elmaradva a Németországba irányuló eladások (32 %) mögött. Ennek alapján ezeket az állításokat el kellett utasítani.
(154)
Azzal az állítással kapcsolatban, hogy az uniós gazdasági ágazat által regisztrált készletnövekedést az uniós felhasználás csökkenésének kell tulajdonítani, a Bizottság emlékeztet az ideiglenes rendelet (108) preambulumbekezdésében foglalt indoklásra, amely szerint a kínai behozatal által gyakorolt nyomás különösen a nagy tételben értékesítő szektort érintette igen erősen, és ez egyértelműen hatással volt az uniós gyártók készleteire. A készletarány növekedése a figyelembe vett időszak során nem magyarázható kizárólag azzal a ténnyel, hogy nehézségekbe ütközött a termékek értékesítése, hanem ez abból a szükségszerűségből is következett, hogy rendkívül sokféle terméket kellett készleten tartani. A kínai import által a készletekre gyakorolt káros hatásra vonatkozó következtetés így megerősítést nyert.
3.3. A gazdasági válság hatásai
(155)
Számos érdekelt fél fenntartotta azt az álláspontot, amely szerint az uniós gazdasági ágazatot sújtó nehézségek valódi oka a gazdasági válság. Ezt azzal a ténnyel támasztották alá, hogy a legsúlyosabb hanyatlás 2008 és 2009 között következett be, vagyis abban az évben, amikor kitört a válság, míg a tendencia kevésbé volt éles az azt követő időszakban. Rámutattak arra is, hogy a figyelembe vett időszak magában foglalja az adott ciklus csúcspontjait és mélypontjait, amelyben a csúcspontot az építőipari ágazat fellendülése, a mélypontot pedig a pénzügyi válság, valamint a harmadik világ országaiban létesített új termelőüzemek miatti exportcsökkenés jelenti.
(156)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően egy érdekelt fél hangot adott azon álláspontjának, amely szerint számos kármutató romlása inkább a gazdasági válságnak tudható be, mint a dömpingelt importnak. E fél meglátása szerint a gazdasági recesszió miatt megnőtt a nagy tételben értékesített, alacsony árú termékek iránti kereslet. Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazatnak sokkal inkább a nagy tételű megrendelésekhez kapcsolódó gyártásra kellett összpontosítania, egy olyan részpiacra, amelyen már a kínai exportáló gyártók tevékenykedtek, és ez okozta a készletszint-növekedést. Továbbá azt állította, hogy a gazdasági recesszió inflációt okozott az Unión belül, amely a kínai inflációnál magasabb mértékű volt, és ez okozta az uniós gyártók termelési költségeinek növekedését, ami az állítások szerint ahhoz vezetett, hogy az uniós gazdasági ágazatnak termelési költség alatti áron kellett értékesítenie termékeit.
(157)
Egy másik fél azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat nyeresége jelentősen emelkedett a vizsgálati időszak utolsó negyedévében, és ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyreállt a gazdasági válság után. Ez a fél azt kérelmezte, hogy a vizsgálati időszakra vonatkozó nyereséget mutassák ki negyedévek szerint, amelyből valószínűleg látszana, hogy a vizsgálati időszak vége felé jóval magasabb volt a nyereségesség.
(158)
Azt a tényt, hogy a gazdasági visszaesés hatással volt az uniós gazdasági ágazat teljesítményére, már elismerték az ideiglenes intézkedéseket meghatározó rendelet (120) preambulumbekezdésében. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az okozati összefüggés megállapítása érdekében a vonatkozó jogszabály kimondja, hogy a dömpingelt behozatalnak jelentős kárt kell okoznia az uniós gazdasági ágazat számára. Azonban nem feltétlenül szükséges, hogy a dömpingelt behozatal legyen a kár kizárólagos okozója.
(159)
A vizsgálat továbbá kimutatta, hogy a kínai export növekvő tendenciája a gazdasági válság ellenére is tovább folytatódna. Valójában Kína volt az egyetlen olyan gazdasági szereplő, amely a nehéz gazdasági helyzetben is meg tudta tartani piaci részesedését.
(160)
A (156) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós keresletben bekövetkezett strukturális változás tekintetében nem szolgáltattak bizonyítékokat ezen állítás alátámasztására. A Bizottság ezzel szemben emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (106) preambulumbekezdésében írtak szerint a vizsgálat feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazatnak meg kellett változtatnia termékkínálatát, és a típusok, színek és méretek tekintetében szélesebb választékot kellett biztosítania, illetve növelnie kellett készleteit annak érdekében, hogy a különleges megrendelésekre rövid időn belül reagálni tudjon. Ezért ezt a kérelmet elutasították.
(161)
Az infláció termelési költségekre gyakorolt hatása tekintetében megállapítást nyert, hogy a figyelembe vett időszak alatt az Unió inflációs rátája átlagos értékét tekintve nem volt magasabb, mint Kínában, ezért ez nem ad magyarázatot arra, hogy az uniós gyártók miért nem tudták termékeiket megfelelő áron értékesíteni. Az alákínálási szintet figyelembe véve nem vonható le az a következtetés sem, hogy az uniós gazdasági ágazat leszorító nyomást gyakorolt volna a kínai importárakra. A fentiek alapján az érintett fél által előterjesztett kérelmet elutasították.
(162)
Másfelől, az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozóan emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (126) preambulumbekezdése alátámasztotta, hogy a kínai exportőrök agresszív árképzési módszerei már a világgazdasági visszaesés előtt kifejtették hatásukat az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszakra vonatkozó nyereségességére. Ez azt igazolja, hogy a Kínából származó, alacsony árú behozatal a válság nélkül is elégséges lett volna ahhoz, hogy jelentős kárt okozzon az uniós gazdasági ágazat számára.
(163)
Ez a tény a dömpingelt árak figyelembevételével alátámasztja azt a következtetést, hogy a kínai export és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár közötti okozati összefüggés nem szakadt meg a gazdasági visszaesés hatására.
(164)
Az a kérelem, amely arra irányul, hogy a vizsgálati időszakra vonatkozó nyereséget mutassák ki negyedévekre bontva, a jelenlegi vizsgálat szempontjából nem tekinthető relevánsnak, mivel még ha ennyire jelentős mértékű nyereségnövekedés következett volna is be, azt össze kellene hasonlítani a 3,9 %-os célhaszonkulccsal.
3.4. Az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítása sikertelenségének hatása
(165)
Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az uniós gyártóknak okozott kár a szerkezetátalakítás terén vallott kudarcuknak tulajdonítható, mivel a 29 %-os keresletcsökkenésre mindössze 7 %-os kapacitáscsökkentéssel és a foglalkoztatottak számának 16 %-os visszaszorításával reagáltak.
(166)
Ebben a szektorban a gyártási kapacitás csökkentése bonyolult folyamat, mivel a piac esetleges talpra állása esetén a kapacitás visszaszerzése rendkívüli költségekkel jár a gyártók számára. Az érintett időszakban a foglalkoztatottak számának előrejelzett csökkentése megegyezett a piac csökkenésének mértékével. A foglalkoztatás tendenciája nem feltétlenül tükrözi tökéletesen a termelés tendenciáját, mivel nem minden munkahely kapcsolódik közvetlenül a tényleges termeléshez. Következésképpen az a tény, hogy a kapacitás csökkentése és a munkaerő elbocsátása az iparágban nem egyezett meg pontosan a piac csökkenésének mértékével, nem utal a szerkezetátalakítás sikertelenségére. Az állításokkal ellentétben és figyelembe véve az iparág szerkezetét, a 7 %-os kapacitáscsökkentés és a foglalkoztatottak számának 16 %-os csökkentése ezért jelentősnek tekinthető.
3.5. Az uniós gazdasági ágazat teljesítményének hatása az exportpiacokra
(167)
Az egyik érdekelt fél állítása szerint a magas árak, nem pedig a kínai export hatása okozta az uniós gazdasági ágazat exportértékesítésének visszaesését.
(168)
Ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye a gazdasági válságot követően helyreállt. Ezért nem fogadható el az a megállapítás, hogy az exportteljesítmény jelentős mértékű károsító hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat eredményeire.
4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(169)
Az érdekelt felek által előterjesztett egyik érv sem igazolta azt, hogy a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt importon kívüli más tényezők hatása megszüntetné a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti okozati összefüggést. Ezért megerősítették az ideiglenes rendeletnek az okozati összefüggésre vonatkozó következtetéseit.
F. AZ UNIÓS ÉRDEK
(170)
Figyelembe véve a felek észrevételeit, a Bizottság további elemzést folytatott le az uniós érdekkel kapcsolatos valamennyi érvelés tekintetében. Minden kérdést megvizsgáltak, és megerősítették az ideiglenes rendeletben foglalt következtetéseket.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(171)
Az uniós gazdasági ágazat érdekével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (137)-(141) preambulumbekezdésében leírt következtetések ezúton megerősítést nyernek.
2. Az importőrök érdeke
(172)
Az egyik fél észrevételt tett arra vonatkozóan, hogy az intézkedések bevezetése veszélyezteti az importőrök gazdasági fennmaradását, mivel az extra vámköltségeket csak részben tudnák áthárítani a fogyasztókra.
(173)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően két fél kifogásolta azt a következtetést, amely szerint az importőrök egyszerűen át tudnak váltani a kínai beszállítókról más beszerzési forrásokra, különösen amiatt, mert a minőség és az árak nem összehasonlíthatók.
(174)
A megállapítással kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy behozatal nagy részét nem érintik vámok, mivel az nem kínai eredetű. Az egész világon összehasonlítható minőségben gyártott termék jellemzői azt mutatják, hogy e termékek felcserélhetők, ezért az állításokkal ellentétben számos alternatív beszerzési forrás áll rendelkezésre. Még az olyan kínai behozatalra támaszkodó importőrök esetében is, amelyről a vizsgálat megállapítja, hogy dömpingáron behozott és az Unióból származó termékeknél jóval alacsonyabb áron értékesített termékekről van szó, a vizsgálat megállapította, hogy az importőrök értékesítési áraikban 30 %-on felüli árrést tudnak alkalmazni. Ez, valamint az a tény, hogy a vizsgálat eredménye szerint az importőrök 5 % körüli nyereséget tudnak realizálni, és az esetleges költségnövekedés legalább egy részét át tudják hárítani a fogyasztókra, arra enged következtetni, hogy az importőrök képesek megbirkózni az intézkedések hatásával.
(175)
Továbbá az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseknek megfelelően, az intézkedések bevezetése nem akadályozza az uniós importőröket abban, hogy növeljék részesedésüket az Unió területén és egyéb harmadik országokban elérhető egyéb, nem dömpingelt forrásokból származó termékek behozatalában.
(176)
Az egyik importőr azt állította, hogy bizonyos terméktípus esetében a kínai árak jelenleg magasabbak, mint az uniós gazdasági ágazat árai, ezért az intézkedések a későbbiekben nem tennék lehetővé e terméktípus kivitelét.
(177)
Ezt az állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. Továbbá a rendelkezésre álló információk alapján e terméktípus csak csekély arányban van jelen a piacon, és nem érintené jelentős mértékben az uniós piac ellátási helyzetét. Ezért ezt a kérelmet elutasították.
3. A felhasználók érdeke
(178)
Néhány érdekelt fél megállapítása szerint jelentős a felhasználókra gyakorolt hatás. Különösen azt emelték ki, hogy még a 32,3 %-os minimális áremelkedés is megakadályozza a fogyasztókat abban, hogy minőségi termékeket vásároljanak. Azt is megállapították, hogy miközben a diverzifikált termékösszetételt kínáló nagy barkácsáruházakra kifejtett hatás korlátozott lehet, a kis szaküzleteket azonban jelentős mértékben érintené.
(179)
A végfelhasználókra gyakorolt hatás tekintetében a Bizottság megerősíti, hogy az ideiglenes vámok kivetéséről szóló bizottsági rendelet (152) és (153) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes következtetéseknek megfelelően az árat érintő hatás korlátozott lesz.
(180)
Az építőipari szektor, egyike a kerámialap-gyártók nagyobb vevőinek, úgy döntött, hogy nem vesz részt a vizsgálatban. Az ideiglenes intézkedések elrendelését követően ismét felkérték az Európai Építőipari Szövetséget, szolgáltasson adatokat arra vonatkozóan, hogy adott esetben milyen mértékben érintené az intézkedések bevezetése. Az Európai Építőipari Szövetség megerősítette, hogy habár nem állnak információk közvetlenül a rendelkezésére, az intézkedések költséghatása a teljes üzleti tevékenységre nézve igen alacsony. Azt is kifejtette, hogy a tagjai által mutatott csekély érdeklődés a Bizottság javaslatának támogatásaként értelmezendő.
(181)
Végül, a kisebb szaküzletekkel kapcsolatban a Bizottság nem tudott olyan döntő adatokat beszerezni, amelyek megerősítenék a dömpingellenes intézkedések hatásának nagyságát és kiterjedését. Az importőröket érintő változások mellett emlékeztetni kell arra, hogy kerámialapokat az Unió területén és számos, nem dömpingtevékenységet folytató harmadik országban is előállítanak, ezért a kiskereskedelmi üzleteknél kizárható a súlyos áruhiány veszélye.
4. A végső fogyasztók érdekei
(182)
Erőfeszítéseket tettek abba az irányba, hogy részletesebb hatásvizsgálatot szerezzenek be a fogyasztóktól. A vizsgálat kimutatta, hogy a hatás nagy valószínűséggel korlátozott.
(183)
Mindenekelőtt az intézkedések abszolút értékét kell kiszámítani az importár alapján, ezért a számításnak olyan értéken kell alapulnia, amely jóval alacsonyabb, mint az érintett termék végleges kiskereskedelmi ára. Ez az érték csökkenhet a különböző szakaszok folyamán (importőrök, nagykereskedők és kiskereskedők), mielőtt eléri a végső fogyasztót. A Bizottság emlékeztet arra, hogy még ha az importőrök és a viszonteladók a vám teljes költségét át is hárítanák a fogyasztókra, a piacon hatalmas kínálat van olyan, uniós gyártók és harmadik országbeli gyártók által előállított termékekből, amelyeket nem érintenek az intézkedések.
(184)
A Bizottság úgy számította ki a dömpingellenes vámok fogyasztói árakra gyakorolt hatását, hogy meghatározta a fizetendő vámok összegét a Kínából származó tényleges behozatal alapján, és ezt az összeget közvetlenül felosztotta a fogyasztók között, feltételezve, hogy az importőrök, nagykereskedők és kiskereskedők az összes további költséget áthárítanák a végső fogyasztókra. Az így kiszámított költséghatás jóval alacsonyabb, mint 0,5 EUR/m2. Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendeletben megfogalmazott következtetés szerint az átlagos éves felhasználás személyenként 2,2 m2 körüli mennyiségre tehető az Unióban. Az egy négyzetméterre eső vám által gyakorolt alacsony hatást figyelembe véve a költség növekedése valószínűleg korlátozott lesz még abban az esetben is, ha a fogyasztó jelentős mennyiségű érintett terméket vásárol építési vagy felújítási munkákhoz.
5. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(185)
Az intézkedések bevezetésének hatásai várhatóan segítik az uniós gazdasági ágazat működését, és ebből következően kedvező hatást fejtenek ki az uniós piac versenyfeltételeire, valamint csökkentik a gyárbezárások és a foglalkoztatás visszaesésének veszélyét.
(186)
Ezenkívül az intézkedések bevezetése várhatóan korlátozottan érinti a felhasználókat/importőröket, akiknek lehetőségük van arra, hogy az uniós piacon és egyéb harmadik országokban rendelkezésre álló legkülönbözőbb szállítóktól szerezzék be a termékeket.
(187)
A fentiekre való tekintettel nem lehet arra következtetni, hogy az intézkedések bevezetése nem szolgálná az uniós érdeket.
G. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
1.1. Tájékoztatás
(188)
Két érdekelt fél azt az álláspontot képviselte, hogy a Bizottságnak az ideiglenes rendeletben közzé kellett volna tennie az alákínálási különbözetet, és egyikük megállapította, hogy ezen adat közzétételének elmulasztása azt eredményezte, hogy az érdekelt felek nem tudták felmérni, hogy helyesen alkalmazzák-e a kisebb vámtétel szabályát.
(189)
A fentiekre válaszul az ideiglenes különbözetek a következőképpen alakultak:
Vállalat
Kárkülönbözet
Wonderful-csoport
52,6 %
Xinruncheng-csoport
95,8 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
72,1 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
73,9 %
Minden más együttműködő gyártó
66,0 %
Fennmaradó különbözet
95,8 %
1.2. Kárkülönbözet
(190)
Az egyik fél azt állította, hogy a Bizottság nem egységes megközelítést alkalmazott a károkozás mértékének megállapítására, és következtetései a teljes gazdasági ágazatra vonatkozó súlyozott átlagos adatokon alapulnak.
(191)
Ezzel az észrevétellel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a károkozás megszüntetéséhez szükséges szinttel kapcsolatos megállapítások olyan ellenőrzött vállalati adatokon alapulnak, amelyeket az összehasonlítás céljainak valamennyi vonatkozásában a legmegbízhatóbbnak találtak. Ezért ezt a kérelmet elutasították.
(192)
A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.
(193)
A vonatkozó vámszintek meghatározása céljából figyelembe vették a megállapított dömpingkülönbözeteket, valamint az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vámot.
(194)
Ebből a célból megfelelőnek tartották azt, hogy az alákínálási különbözetet az uniós gyártók és a kínai exportőrök által szolgáltatott adatokból meghatározott árak alapján számítsák ki.
(195)
A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges dömpingellenes vám összegének kiszámításakor abból indultak ki, hogy a vámot úgy kell kiszámítani, hogy lehetővé tegye az uniós gazdasági ágazat számára gyártási költségei fedezését és ésszerű nyereség realizálását. Arra a következtetésre jutottak, hogy az adók levonása előtti ésszerű nyereség mértékének meg kell egyeznie azzal, amelyet egy ilyen típusú ágazat rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélküli helyzetben realizálni tudna hasonló termék értékesítésekor az Unió területén. A nyereség mértékét az uniós gazdasági ágazat 2007-ben elért 3,9 %-os nyeresége alapján határozták meg az ideiglenes rendelet 12. táblázatában foglaltak szerint.
(196)
A megállapított kárkülönbözetek a következők:
Vállalat
Kárkülönbözet
Wonderful-csoport
58,5 %
Xinruncheng-csoport
82,3 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
66,6 %
Heyuan Becarry Ceramic Co. Ltd
58,6 %
Minden más együttműködő gyártó
65,0 %
Fennmaradó különbözet
82,3 %
(197)
Meg kell jegyezni, hogy a „Minden más együttműködő gyártó” kategória esetében a kárkülönbözetet a Kito-csoport adatainak felhasználása nélkül határozták meg, mivel a Kito-csoport nem vett részt a mintában, annak érdekében, hogy a „Minden más együttműködő gyártó” kategóriára vonatkozó dömpingkülönbözettel egységes számítási módot alkalmazzanak. (Lásd az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének első mondatát.) A Kito-csoportra - az alaprendelet 18. cikkét alkalmazva - a (54) preambulumbekezdésben említettek szerint a maradvány kárkülönbözet vonatkozik.
(198)
Figyelembe kell venni továbbá azt is, hogy az alákínálási különbözetek magasabbak a (88)-(93) preambulumbekezdésben megállapított dömpingkülönbözeteknél, ezért a kisebb vámtétel szabályával összhangban a dömpingkülönbözetet kell kiindulási alapul használni a vámszint meghatározásához.
(199)
Az új exportáló gyártók és az e rendelet 1. mellékletében felsorolt, a mintába nem felvett együttműködő vállalatok közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében intézkedést kell hozni arra, hogy ez utóbbi vállalatokra kivetett súlyozott átlagos vámot az új gyártókra is alkalmazzák, amelyek egyébként nem lennének felülvizsgálatra jogosultak az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése értelmében, mivel a 11. cikk (4) bekezdése nem vonatkozik a mintavételbe bevont vállalatokra.
2. Vámáru-nyilatkozat
(200)
Az érintett termékkel kapcsolatos statisztikai adatokat gyakran négyzetméterben fejezik ki. Az érintett termék esetében azonban nem tartalmaz ilyen kiegészítő egységet a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében meghatározott kombinált nómenklatúra (6). Ezért rendelkezni kell arról, hogy nemcsak az importálni kívánt érintett termék kg-ban vagy tonnában kifejezett tömegét, hanem a négyzetméterben megadott mennyiségét is fel kell tüntetni a szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatban.
3. Az ideiglenes vám végleges beszedése
(201)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék.
(202)
Azokban az esetekben, amikor a végleges vámok magasabbak, mint az ideiglenes vámok, csak az ideiglenes vámok formájában biztosított összegeket kell véglegesen beszedni, míg az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokon kívüli részét el kell engedni.
4. Intézkedési formák
(203)
Az egyik érdekelt fél javasolta, hogy az intézkedések bevezetésére minimum importár (MIP), ne pedig megállapított érték szerinti vám formájában kerüljön sor. Azonban a MIP nem alkalmazható az érintett termék vonatkozásában, mivel számos terméktípus létezik, amelynek árai nagymértékben eltérnek egymástól, ami lényegesen növeli a keresztkompenzáció veszélyét. Ezenkívül a terméktípusok köre - a kialakítást és a gyártást tekintve - várhatóan tovább bővül, ezért a MIP a későbbiekben sem biztosítana megfelelő alapot a vámszint megállapításához. Ezért az intézkedések MIP formájában történő bevezetésére irányuló kérelmet elutasították.
(204)
Egy másik fél azt kérelmezte, hogy az intézkedéseket vezessék be behozatali kontingensek formájában. Azonban a behozatali kontingensek nem állnak összhangban sem az alaprendelet előírásaival, sem pedig a nemzetközi szinten elfogadott szabályokkal. A kérelmet ezért elutasították,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó mázas és mázatlan kerámia út- és padlóburkoló lap, kályha- vagy falburkoló csempe, illetve mázas vagy mázatlan kerámiamozaik, kockakő és hasonló termékekre, alátéten is, amelyek jelenleg a 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 és 6908 90 99 KN-kód alá tartoznak.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Vám
TARIC kiegészítő kód
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd; Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd; Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd; Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,3 %
B011
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
29,3 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,5 %
B010
Az I. mellékletben felsorolt vállalatok
30,6 %
Minden más vállalat
69,7 %
B999
(3) A (2) bekezdésben említett vállalatok számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a II. mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
A kerámialapok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló 258/2011/EU rendelet értelmében a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 és 6908 90 99 KN-kód alá tartozó kerámialapok behozatalára az ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedik. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámtételeken felüli részét elengedik.
3. cikk
Amennyiben a Kínai Népköztársaságban működő bármely gyártó elegendő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak arra vonatkozóan, hogy a vizsgálati időszakban (2009. április 1-jétől2010. március 31-ig) nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó és az 1. cikk (1) bekezdésében leírt árukat, nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyet érintenek az ebben a rendeletben hozott intézkedések, valamint ténylegesen exportálta az érintett árukat, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállalt jelentős mennyiségű árunak az Unió területére történő exportjára a vizsgálati időszak lejárata után, a Tanács, a Bizottság által előterjesztett javaslat egyszerű többséggel való elfogadását, valamint a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően módosíthatja az 1. cikk (2) bekezdését annak érdekében, hogy az adott gyártóra a mintába nem felvett együttműködő gyártókra érvényes, 30,6 %-os vámot alkalmazzák.
4. cikk
Ha az 1. cikkben említett termékek tekintetében szabad forgalomba bocsátási nyilatkozatot állítanak ki, akkor az importált termékek négyzetméterben megadott mennyiségét fel kell tüntetni a nyilatkozat megfelelő rovatában.
5. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. szeptember 12-én.