РЕШЕНИЕ № 862/2010/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 22 септември 2010 година
относно участието на Съюза в съвместна научноизследователска и развойна програма за Балтийско море (BONUS), предприета от няколко държави-членки
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 185 и член 188, втора алинея от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Решение № 1982/2006/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. относно Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.) (3) („Седмата рамкова програма“) предвижда участието на Общността в научноизследователски и развойни програми, предприети от няколко държави-членки, включително участие в структури, създадени за изпълнение на тези програми, по смисъла на член 169 от Договора за създаване на Европейската общност („Договор за ЕО“).
(2)
С Решение 2006/971/ЕО на Съвета от 19 декември 2006 г. относно специфичната програма „Сътрудничество“ в изпълнение на Седмата рамкова програма на Европейската общност за изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности (2007-2013 г.) (4) се насърчава прилагането на мултидисциплинарен подход към научноизследователски теми, свързани с една или повече от темите на Седмата рамкова програма, и във връзка с това инициативата съгласно член 169 от Договора за ЕО в областта на съвместните научни изследвания на Балтийско море се определя като една от областите, подходящи за участие на Общността в съвместно изпълнявани национални научноизследователски програми.
(3)
Екосистемата на Балтийско море - полузатворено европейско вътрешно море, представлява един от най-големите в света басейни от бракична вода и беше сериозно засегната от множество природни и дължащи сe на човешка дейност въздействия, като замърсяване от изхвърлени химически оръжия, например бойни газове от времето на Втората световна война, и от съединения на тежки метали, органични вещества, радиоактивни материали и разливи от мазут и нефт. Освен това развитието на селското стопанство в района на отточния басейн на Балтийско море доведе до прекомерното използване на торове и органични материали, водещи до напреднала еутрофизация, както и до въвеждането в околната среда на чужди за ендемичната среда видове. Липсата на устойчива експлоатация на рибните запаси и изменението на климата водят до загуба на първоначалното биологично разнообразие. Тези фактори, наред с продължаващите човешки дейности - включително инфраструктурните проекти по самия бряг на Балтийско море и в непосредствена близост до него, както и в района на отточния басейн на Балтийско море - и в съчетание с неустойчив в екологично отношение туризъм водят до влошаване на естествената околна среда. Всичко това сериозно намалява способността на Балтийско море да осигурява устойчиво благата и услугите, от които хората имат нужда пряко и косвено за получаване на социални, културни и икономически ползи.
(4)
Европейският съвет от 14 декември 2007 г. изрази загриженост за състоянието на околната среда в Балтийско море, което е отразено в Съобщението на Комисията от 10 юни 2009 г. до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален Комитет и Комитета на регионите относно Стратегия на Европейския съюз за региона на Балтийско море. Освен това Съветът прикани Комисията да представи предложение за инициатива съгласно член 169 от Договора за ЕО за региона на Балтийско море.
(5)
Науката следва да допринесе за справяне с тези предизвикателства и за намиране на решения на неотложните екологични проблеми на Балтийско море. Сериозността на сегашното положение обаче налага задълбочаването в качествено и количествено отношение на осъществяваните понастоящем научни изследвания в Балтийския регион чрез разработване и прилагане на напълно интегриран подход, посредством който съответните научноизследователски програми на всички погранични държави могат да бъдат насочени и съсредоточени с цел решаване на сложните и неотложни въпроси по координиран, ефикасен и ефективен начин.
(6)
Понастоящем множество научноизследователски и развойни програми или дейности, предприети поотделно от държави-членки на национално равнище в подкрепа на научноизследователската и развойна дейност в региона на Балтийско море, не са достатъчно координирани на равнището на Съюза, за да се постигне критичната маса, необходима в стратегическите области на научноизследователската и развойна дейност.
(7)
Освен това съществуващите за целите на отделни отрасли структури за научноизследователска дейност, които са се развивали през дългия период на самостоятелна национална политика, са трайно установени в националните системи за управление и препятстват развитието и финансирането на мултидисциплинарните, интердисциплинарните и трансдисциплинарните научни изследвания в областта на околната среда, необходими за справяне с предизвикателствата, свързани с Балтийско море.
(8)
Въпреки че съществува дългогодишна традиция за сътрудничество в областта на научните изследвания за Балтийско море с държави както в Балтийския регион, така и извън него, на съвместните начинания досега липсваха достатъчни финансови ресурси за оптимално използване на научноизследователския потенциал поради неравномерното развитие и различното икономическо състояние на тези държави, а също и поради големите различия в националните планове, теми и приоритети в областта на научните изследвания.
(9)
В работната си програма за 2007-2008 г. от 11 юни 2007 г. за изпълнение на специфичната програма „Сътрудничество“ Комисията предвижда финансова подкрепа за BONUS ERA-NET и ERA-NET PLUS в областта на екологичните изследвания на Балтийско море с цел засилване на сътрудничеството между агенциите за финансиране на научните изследвания на околната среда в Балтийския регион и улесняване на прехода към съвместна научноизследователска и развойна програма за Балтийско море, която да бъде изпълнена въз основа на член 169 от Договора за ЕО.
(10)
С BONUS ERA-NET и ERA-NET PLUS бяха постигнати като цяло добри резултати и затова е важно да се осигури продължаването на научноизследователските усилия за справяне с непосредствените екологични предизвикателства.
(11)
В съответствие с подхода на Седмата рамкова програма и както бе установено при консултации със заинтересовани страни, осъществени в рамките на BONUS ERA-NET, съществува необходимост от съобразени с политиките научноизследователски програми в Балтийския регион.
(12)
Дания, Германия, Естония, Латвия, Литва, Полша, Финландия и Швеция („участващите държави“) се договориха заедно да предприемат съвместната научноизследователска и развойна програма за Балтийско море BONUS (наричана по-долу „BONUS“). BONUS цели да окаже подкрепа за научното развитие и иновациите, като предостави необходимата правна и организационна рамка за сътрудничество между балтийските държави в областта на научните изследвания на околната среда в региона на Балтийско море.
(13)
Въпреки че BONUS е до голяма степен съсредоточена върху изследванията на околната среда, тя има пресечни точки с множество свързани научноизследователски програми на Съюза относно широка гама от човешки дейности, които имат съчетано въздействие върху екосистемите, като рибарство, аквакултури, земеделие, инфраструктура (включително в областта на енергетиката), транспорт, обучение и мобилност на научните работници, както и социално-икономически проблеми. BONUS е от голямо значение за редица политики и директиви на Съюза, включително стратегията на Съюза за региона на Балтийско море, общата политика в областта на рибарството, общата селскостопанска политика, Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (5), Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Съюза в областта на политиката за морска среда (Рамкова директива за морска стратегия) (6), както и за международни ангажименти на Съюза, като плана за действие за Балтийско море на HELCOM („Хелзинкска комисия за защита на водната среда на Балтийско море“). В резултат на това много други области на политиката на Съюза ще имат полза от BONUS.
(14)
Участващите държави се съгласиха Съюзът да се включи в BONUS с цел да се увеличи въздействието ѝ.
(15)
BONUS следва да включва стратегически етап, следван от етап на изпълнение, за да се даде възможност за осъществяване на консултации с широк кръг заинтересовани страни по стратегически насочен план за научни изследвания, който да може да обхване и нововъзникващите потребности от научни изследвания. На стратегическия етап на BONUS следва да се привлекат за участие допълнителни, отраслово ориентирани агенции за финансиране, за да се повиши още повече степента на интегриране на научните изследвания, имащи за цел задоволяване на междуотрасловите нужди на крайните ползватели, и да се гарантират ефективното използване и отчитане на техните резултати в мерки по линия на политиките и в мерки за управление на ресурсите в широка гама от икономически отрасли.
(16)
В края на стратегическия етап Комисията следва да провери дали са налице стратегическият план за научни изследвания, платформите за консултации със заинтересованите страни и правилата и редът за изпълнение, за да може BONUS да навлезе в етапа на изпълнение. Ако е необходимо, Комисията може да направи препоръки за подобряване на стратегическия план за научни изследвания. Преминаването към етапа на изпълнение следва да стане плавно и без забавяния.
(17)
Участващите държави се споразумяха да предоставят 50 милиона евро за BONUS. Следва да се разрешат непаричните вноски под формата на достъп и използване на инфраструктури („непарични вноски под формата на ползване на инфраструктура“), при условие че те не представляват значителна част от общото финансово участие. Следва да бъде оценена тяхната стойност, както и ползата от тях за осъществяване на проектите по BONUS.
(18)
Участието на Съюза в BONUS не следва да надвишава 50 милиона евро за цялата ѝ продължителност и да е равно, при спазване на това ограничение, на вноската на участващите държави, за да се повиши техният интерес за съвместно осъществяване на BONUS. По-голямата част от финансовата вноска на Съюза следва да бъде предоставена за етапа на изпълнение. За всеки етап следва да се определи максимална стойност. Максималната стойност за етапа на изпълнение следва да бъде увеличена със сумата, останала след приключването на стратегическия етап.
(19)
За съвместното изпълнение на BONUS е необходима специална изпълнителна структура, както е предвидено в Решение 2006/971/ЕО. Участващите държави постигнаха съгласие във връзка с такава изпълнителна структура и създадоха Мрежата на балтийски организации за финансиране на науката („BONUS EEIG“), която да изпълни BONUS. BONUS EEIG следва да е получателят на финансовата вноска от Съюза. Като се припомня на участващите държави, че принципът на реален общ бюджет е от голямо значение, всяка участваща държава ще реши в съответствие с общите за BONUS основополагащи правила и процедури дали да управлява собствената си вноска или нейната вноска да бъде управлявана от BONUS EEIG. BONUS EEIG следва да гарантира също така, че изпълнението на BONUS съответства на принципа на добро финансово управление.
(20)
Изплащането на финансовата вноска на Съюза следва да е обвързано с поемане на официални ангажименти от страна на компетентните национални органи на участващите държави и с изплащането на техните финансови вноски.
(21)
С цел улесняване и опростяване на управлението на вноската на Съюза нейното изплащане за стратегическия етап следва да е обвързано със сключване на споразумение между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG за предоставяне на безвъзмездни средства, за което да се прилага Регламент (ЕО) № 1906/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2006 г. за определяне на правила за участието на предприятия, научноизследователски центрове и университети в дейности по Седмата рамкова програма и за разпространение на резултатите от научните изследвания (2007-2013 г.) (7).
(22)
Изплащането на вноската на Съюза за етапа на изпълнение следва да е обвързано със сключване на споразумение за изпълнение между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG, в което да се съдържат подробни договорености за използването на финансовата вноска на Съюза. Тази част от финансовата вноска на Съюза следва да подлежи на непряко централизирано управление в съответствие с член 54, параграф 2, буква в) и член 56 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (8) („Финансовият регламент“), както и с член 35, член 38, параграф 2 и член 41 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002 на Комисията от 23 декември 2002 г. относно определянето на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (9).
(23)
Всички лихви, начислени по изплатените на BONUS EEIG вноски, следва да бъдат считани за приходи на тази структура и да се предоставят за изпълнението на BONUS.
(24)
За да защити финансовите си интереси, Съюзът следва да има право да намали, задържи или прекрати изплащането на финансовата си вноска, в случай че BONUS се изпълнява неточно, частично или със закъснение или в случай че участващите държави не предоставят или предоставят частично или със закъснение приноса си за финансирането на BONUS, в съответствие с условията, предвидени в споразумението, което се сключва между Съюза и BONUS EEIG.
(25)
С оглед ефикасното изпълнение на BONUS по време на етапа на изпълнение следва да се предостави финансова подкрепа на участниците в проекти по BONUS, избрани на централно ниво под ръководството на BONUS EEIG чрез покани за представяне на предложения. Предоставянето и изплащането на такава финансова подкрепа за участници в BONUS следва да се извършва по прозрачен и небюрократичен начин и в съответствие с общи правила, съобразени със Седмата рамкова програма.
(26)
Въпреки че Съвместният научноизследователски център е част от структурата на Комисията, неговите институти притежават научноизследователски капацитет, който е от значение за BONUS и би могъл да допринесе за изпълнението на програмата. Поради това е уместно да се определи ролята на Съвместния научноизследователски център от гледна точка на условията за неговото финансиране.
(27)
С цел да се гарантира еднакво третиране при оценяването на предложенията следва да се спазват същите принципи както приложимите за предложения, представени по Седмата рамкова програма. Поради това оценяването на предложенията следва да се извършва централно под ръководството на BONUS EEIG от независими експерти, добре запознати с местните условия, въз основа на прозрачни общи критерии и финансирането следва да се разпределя в съответствие с одобрено на централно ниво класиране. Класирането на предложенията и на приоритетите следва да бъде одобрено от BONUS EEIG, като се следват стриктно резултатите от независимата оценка, които следва да бъдат обвързващи.
(28)
Всяка държава-членка и всяка държава, асоциирана към Седмата рамкова програма, следва да има право да се присъедини към BONUS.
(29)
В съответствие с целите на Седмата рамкова програма участието в BONUS на която и да е друга държава, и по-специално на държавите, граничещи с Балтийско море или на чиито територии се намира отточният му басейн, следва да е възможно, когато такова участие е предвидено в съответното международно споразумение и когато и Комисията, и участващите държави са съгласни с това. Съгласно Седмата рамкова програма Съюзът следва да има право да договаря условията, свързани с неговата финансова вноска в BONUS, по отношение на участието в програмата на други държави в съответствие с правилата и условията, предвидени в настоящото решение.
(30)
Следва да се предприемат подходящи мерки за предотвратяване на евентуални нередности и измами, а също и необходимите мерки за възстановяване на загубени, неправилно изплатени или неправилно използвани финансови средства в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (10) и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (11), както и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (12).
(31)
При научноизследователската дейност, извършвана в рамките на BONUS, следва да се спазват етични принципи, съответстващи на общите принципи, установени в Седмата рамкова програма, и да се следват принципите на равнопоставеност на половете и на интегрирането на този въпрос в политиките на Съюза, както и принципа на устойчиво развитие.
(32)
Като има предвид междинната оценка, извършена от нея с помощта на независими експерти, добре запознати с местните условия, Комисията следва да оцени качеството и ефективността на изпълнението на BONUS и напредъка, постигнат по отношение на поставените цели, както и да извърши заключителна оценка.
(33)
Участниците в BONUS следва да съобщават за резултатите си и да им осигуряват широко разгласяване, по-специално по отношение на сходни, свързани с морето научноизследователски проекти, както и да правят тази информация достъпна за обществеността.
(34)
Успешното изпълнение на вече осъществените по линия на BONUS ERA-NET и BONUS ERA-NET PLUS проекти разкри катастрофалното състояние на Балтийско море. Следователно състоянието на околната среда в региона на Балтийско море следва да продължава да бъде обект на по-нататъшни научноизследователски дейности,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Финансова вноска на Съюза
1. Финансовата вноска на Съюза в съвместната научноизследователска програма за Балтийско море BONUS („BONUS“), предприета съвместно от Дания, Германия, Естония, Латвия, Литва, Полша, Финландия и Швеция („участващите държави“), се предоставя при условията, посочени в настоящото решение.
2. Съюзът участва с финансова вноска, която не надвишава 50 милиона евро за цялата продължителност на BONUS, в съответствие с Регламент (ЕО) № 1906/2006 на стратегическия етап и в съответствие с член 54, параграф 2, буква в) от Финансовия регламент на етапа на изпълнението. В рамките на тази максимална стойност финансовата вноска на Съюза се равнява на вноската на участващите държави.
3. Финансовата вноска на Съюза се изплаща съвместно от бюджетните кредити, разпределени за всички съответни теми от специалната програма „Сътрудничество“.
Член 2
Изпълнение на BONUS
1. BONUS се изпълнява от Мрежата на балтийските организации за финансиране на науката („BONUS EEIG“).
2. BONUS се изпълнява на два етапа, а именно стратегически етап, следван от етап на изпълнение, в съответствие с приложение I.
3. Стратегическият етап на BONUS е с продължителност до 18 месеца. Той е подготвителен етап по отношение на етапа на изпълнение. През стратегическия етап BONUS EEIG изпълнява следните задачи:
а)
подготовка на стратегическия план за научни изследвания, в който е формулирана частта относно научното съдържание на BONUS, като се обръща особено внимание на поканите за представяне на предложения в съответствие с целите, определени в Седмата рамкова програма;
б)
изграждане на платформи за консултации със заинтересованите страни с цел засилване и институционализиране на участието на заинтересованите страни от всички сектори от значение;
в)
определяне на правилата и реда за изпълнение, включително правните и финансовите правила и процедури, разпоредбите относно правата върху интелектуалната собственост, произтичащи от дейностите по BONUS, човешките ресурси и комуникационните аспекти.
4. Етапът на изпълнение е с продължителност най-малко пет години. През етапа на изпълнение се публикуват поканите за представяне на предложения с оглед финансиране на проекти, които съответстват на целите на BONUS. Тези покани за представяне на предложения са насочени към транснационални проекти с множество партньори, като се насърчава подходящото участие от страна на малки и средни предприятия, и включват дейности за научни изследвания, технологично развитие, обучение и разпространение на информация. Проектите се подбират съгласно принципите на равнопоставеност, прозрачност, независима оценка, съфинансиране, недопускане на печалба, финансиране занапред и забрана за съчетаване на финансиране от други източници в Съюза. При предоставянето и изплащането на финансирането на участниците в BONUS се следват общи правила, съобразени със Седмата рамкова програма.
Член 3
Условия във връзка с финансовата вноска на Съюза
1. Финансовата вноска на Съюза през стратегическия етап не надвишава 1,25 милиона евро и се равнява, при спазване на това ограничение, на вноската на участващите държави. Ангажиментът на Съюза за вноска за стратегическия етап се обвързва с изискването за поемането на същия ангажимент от страна на участващите държави.
2. Финансовата вноска на Съюза през етапа на изпълнение не надвишава 48,75 милиона евро и се равнява, при спазване на това ограничение, на вноската на участващите държави. Тази максимална стойност може да бъде увеличена със сумата, останала след изпълнението на стратегическия етап. На етапа на изпълнение до 25 % от вноската на участващите държави може да се изразяват в предоставяне на непарична вноска под формата на ползване на инфраструктура.
3. Финансовата вноска на Съюза за етапа на изпълнение е обвързана с изпълнението на следните условия:
а)
изготвянето от участващите държави на стратегическия план за научни изследвания, платформите за консултации със заинтересованите страни и правилата и реда за изпълнение, посочени в член 2, параграф 3, както и наличието на напредък по отношение на постигането на целите и резултатите, определени в раздел 2 от приложение I. Ако е необходимо, Комисията може да направи препоръки за подобряване на стратегическия план за научни изследвания;
б)
демонстриране от BONUS EEIG на нейната способност да изпълнява BONUS, включително да получава, разпределя и наблюдава използването на финансовата вноска на Съюза при условията на непряко централизирано управление в съответствие с член 54, параграф 2, буква в) и член 56 от Финансовия регламент и член 35, член 38, параграф 2 и член 41 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002, както и в съответствие с принципа на добро финансово управление;
в)
поддържане и прилагане на подходящ и ефикасен модел за управление на BONUS в съответствие с приложение II;
г)
ефикасно осъществяване от BONUS EEIG на дейностите, отнасящи се до етапа на изпълнение на BONUS, определени в приложение I, което изисква отправяне на покани за представяне на предложения с оглед предоставяне на безвъзмездни средства;
д)
ангажимент от страна на всички участващи държави да дадат своя принос за финансирането на BONUS и реалното изплащане на финансовите им вноски, и по-специално финансирането на участници в проекти по BONUS, избрани чрез покани за представяне на предложения;
е)
спазване на правилата на Съюза относно държавните помощи, и по-специално на правилата, изложени в Рамката на Общността за държавна помощ за научни изследвания, развитие и иновации (13);
ж)
осигуряване на високо ниво на научна компетентност и спазване на етични принципи, съответстващи на общите принципи на Седмата рамкова програма, и придържане към принципите на равнопоставеност на половете и на интегрирането на този въпрос в политиките на Съюза, както и към принципа на устойчиво развитие.
Член 4
Участие на Съвместния научноизследователски център
1. Съвместният научноизследователски център има право на финансиране по линия на BONUS при същите условия, както отговарящите на условията структури в участващите държави.
2. Собствените ресурси на Съвместния научноизследователски център, които не са финансирани по линия на BONUS, не се считат за част от финансовата вноска на Съюза по смисъла на член 1.
Член 5
Споразумения между Съюза и BONUS EEIG
1. Подробните договорености за управлението и контрола на средствата и за защитата на финансовите интереси на Съюза през стратегическия етап се уреждат със споразумение за предоставяне на безвъзмездни средства, което се сключва между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG, в съответствие с правилата, предвидени в настоящото решение и в Регламент (ЕО) № 1906/2006.
2. Подробните договорености за управлението и контрола на средствата и за защитата на финансовите интереси на Съюза през етапа на изпълнение се уреждат със споразумение за изпълнение и годишни финансови споразумения, които се сключват между Комисията, действаща от името на Съюза, и BONUS EEIG.
Споразумението за изпълнение включва по-специално следното:
а)
определяне на делегираните задачи;
б)
разпоредба за защитата на финансовите средства на Съюза;
в)
условия и подробни договорености за изпълнение на задачите, включително правилата и максималните стойности при финансиране, приложими към проекти на BONUS, подходящи разпоредби за разграничаване на отговорностите и упражняване на контрол;
г)
правила за докладване относно изпълнението на задачите пред Комисията;
д)
условия за прекратяване на изпълнението на задачите;
е)
подробни правила за упражняване на контрол от страна на Комисията;
ж)
условия за използване на отделна банкова сметка и за режима на начислените лихви;
з)
разпоредби, които гарантират видимост на действията на Съюза по отношение на останалите дейности на BONUS EEIG;
и)
ангажимент за въздържане от действия, които могат да доведат до конфликт на интереси по смисъла на член 52, параграф 2 от Финансовия регламент;
й)
разпоредби, уреждащи правата върху интелектуалната собственост, произтичащи от дейностите по линия на BONUS, както е посочено в член 2;
к)
критерии, които да се използват при междинните и крайните оценки, включително посочените в член 13.
3. Комисията прави предварителна оценка на BONUS EEIG с цел да се убеди в наличието и правилното прилагане на процедурите и системите, посочени в член 56 от Финансовия регламент.
Член 6
Лихви по вноските
Лихвите, начислени по направените за BONUS финансови вноски, се считат за приходи на BONUS EEIG и се предоставят за BONUS.
Член 7
Намаляване, задържане или прекратяване на изплащането на финансовата вноска на Съюза
В случай че BONUS не се изпълнява или се изпълнява неточно, частично или със закъснение, Съюзът може да намали, задържи или прекрати изплащането на финансовата си вноска, като отчита напредъка в изпълнението на BONUS.
В случай че участващите държави не предоставят или предоставят частично или със закъснение приноса си за финансирането на BONUS, Съюзът може да намали финансовата си вноска, като отчита размера на публичното финансиране, разпределено от участващите държави съгласно условията в споразумението за предоставяне на безвъзмездни средства, посочено в член 5, параграф 1.
Член 8
Защита на финансовите интереси на Съюза от страна на участващите държави
В процеса на изпълнение на BONUS участващите държави предприемат законодателни, регулаторни, административни или други мерки, необходими за защита на финансовите интереси на Съюза. По-специално участващите държави предприемат необходимите мерки в съответствие с Финансовия регламент и Регламент (ЕО, Евратом) № 2342/2002, за да осигурят пълното възстановяване на всички суми, дължими на Съюза.
Член 9
Контрол от страна на Комисията и Сметната палата
Комисията и Сметната палата на Европейския съюз имат право да извършват всички необходими проверки и инспекции за осигуряване правилното управление на финансовите средства на Съюза и за защита на финансовите интереси на Съюза срещу всякакви измами или нередности. За тази цел участващите държави и BONUS EEIG своевременно предоставят всички необходими документи на разположение на Комисията и на Сметната палата.
Член 10
Взаимно предоставяне на информация
Комисията съобщава цялата относима информация на Европейския парламент, на Съвета и на Сметната палата. По искане на Европейския парламент, Съвета или Сметната палата участващите държави се приканват да предоставят на Комисията, чрез BONUS EEIG, допълнителна информация относно финансовото управление на BONUS EEIG, която да съответства на общите изисквания за представяне на доклади, предвидени в член 13.
Член 11
Участие на други държави-членки и асоциирани държави
Всяка държава-членка и всяка държава, асоциирана към Седмата рамкова програма, може да се присъедини към BONUS в съответствие с критериите, предвидени в член 3, параграф 1 и параграф 3, букви д) и е). За целите на настоящото решение държавите-членки и държавите, асоциирани към BONUS, се считат за участващи държави.
Член 12
Участие на други държави
Участващите държави и Комисията могат да одобрят участието на всяка друга държава при спазване на критериите, предвидени в член 3, параграф 1 и параграф 3, букви д) и е), при условие че такова участие е предвидено в съответното международно споразумение.
Участващите държави и Комисията определят условията, при които правните субекти, които са се установили или пребивават в такава държава, имат право на финансиране по BONUS.
Член 13
Годишен доклад и оценка
Комисията включва доклад за дейностите по BONUS в годишния доклад за Седмата рамкова програма, представян на Европейския парламент и на Съвета съгласно член 190 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
Комисията извършва междинна оценка на BONUS не по-късно от 31 декември 2014 г. Тази оценка обхваща напредъка към постигане на целите, определени в член 2 и приложение I, както и препоръките към BONUS относно най-подходящите начини за по-нататъшно повишаване на интеграцията и качеството и ефикасността на изпълнението, включително научната, управленската и финансовата интеграция, както и преценка за целесъобразността на размера на финансовите вноски на участващите държави с оглед на евентуалните потребности на техните национални научноизследователски общности. Комисията съобщава на Европейския парламент и на Съвета заключенията от своята междинна оценка, заедно с бележките си по нея.
При приключване на участието на Съюза в BONUS, но не по-късно от 31 декември 2017 г. Комисията прави крайна оценка на BONUS. Комисията представя резултатите от тази оценка на Европейския парламент и на Съвета.
Член 14
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 15
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите-членки.
Съставено в Страсбург на 22 септември 2010 година.
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 862/2010/EU HATÁROZATA
(2010. szeptember 22.)
az Uniónak a több tagállam által indított közös balti-tengeri kutatási és fejlesztési programban (BONUS) való részvételéről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 185. cikkére és 188. cikkének második bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),
rendes jogalkotási eljárás keretében (2),
mivel:
(1)
Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007-2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (3) (a továbbiakban: a hetedik keretprogram) rendelkezik az Európai Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: EK-Szerződés) 169. cikke értelmében a Közösségnek a több tagállam által indított kutatási és fejlesztési programokban való részvételéről, beleértve az e programok végrehajtására létrehozott struktúrákban való részvételt is.
(2)
Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007-2013) (4) végrehajtására irányuló „Együttműködés” egyedi programról szóló, 2006. december 19-i 2006/971/EK tanácsi határozat szorgalmazza a több témát érintő, a hetedik keretprogram egy vagy több témája szempontjából releváns kutatási területek kijelölését, és ebben az összefüggésben megjelölt egy, az EK-Szerződés 169. cikke szerinti kezdeményezést a közös balti-tengeri kutatás területén, mint amely terület alkalmas a Közösség részvételére közösen végrehajtott nemzeti kutatási programokban.
(3)
A félig szárazfölddel körülvett európai beltengert alkotó balti-tengeri ökoszisztéma a világ egyik legnagyobb enyhén sós víztömege, amelyre számos természetes és emberi tevékenység által előidézett nyomás gyakorolt komoly hatást, így a tengerbe süllyesztett vegyi fegyverek - például a második világháborúban használt harci gázok -, a nehézfém-vegyületek, a szerves anyagok, a radioaktív anyagok, valamint a fűtőolaj- és kőolajkiömlések okozta szennyezés. Ezenkívül a Balti-tenger vízgyűjtő területén végbement mezőgazdasági fejlődés előrehaladott eutrofizációhoz vezető, túlzott műtrágya- és szervesanyag-bevitelt eredményezett, valamint nem endemikus szervezetek megjelenését idézte elő a környezetben. A halállomány nem fenntartható módon folytatott halászata, valamint az éghajlatváltozás az eredeti biológiai sokféleség jelentős csökkenéséhez vezet. Az említett tényezők, valamint a folytatódó emberi tevékenység - beleértve a parton és annak közvetlen közelében, továbbá a Balti-tenger vízgyűjtő területén végrehajtott infrastrukturális projekteket is - és az ökológiailag nem fenntartható idegenforgalom rontja a természetes környezet minőségét. Mindez komoly mértékben csökkenti a Balti-tenger képességét azon javak és szolgáltatások fenntartható biztosítására, amelyektől az emberek a szociális, kulturális és gazdasági hasznokat illetően közvetlenül vagy közvetve függnek.
(4)
A 2007. december 14-i Európai Tanács rávilágított a Balti-tenger környezeti állapotával kapcsolatos aggodalmakra, amint azt a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2009. június 10-i közleménye is tükrözi. Ezenkívül a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot egy, az EK-Szerződés 169. cikke szerinti, a balti-tengeri régióra vonatkozó kezdeményezésre.
(5)
A tudománynak hozzá kell járulnia az ilyen kihívások kezeléséhez és ahhoz, hogy megoldásokat találjunk a Balti-tenger sürgető környezeti problémáira. Ugyanakkor a jelenlegi helyzet súlyossága megköveteli, hogy a jelenlegi balti-tengeri kutatásokat mennyiségileg és minőségileg is megerősítsük egy olyan teljesen integrált megközelítés kidolgozása és megvalósítása révén, amelynek értelmében valamennyi balti-tenger-parti állam releváns kutatási programjait összehangolhatják és célzottá tehetik az összetett és sürgős kérdések koordinált, eredményes és hatékony kezelése érdekében.
(6)
Jelenleg több kutatási-fejlesztési program - amelyeket a tagállamok egyénileg, nemzeti szinten indítottak a balti-tengeri térség kutatásainak és fejlesztéseinek támogatása céljából - uniós szintű összehangolása nem valósult meg kellőképpen ahhoz, hogy létrejöhessen a stratégiai kutatás-fejlesztési területeken szükséges kritikus tömeg.
(7)
Emellett azok a meglévő ágazatspecifikus kutatási struktúrák, amelyek a nemzeti szakpolitikák hosszú története során alakultak ki, mélyen a nemzeti irányítási rendszerekben gyökereznek, és megakadályozzák az olyan multi-, inter- és transzdiszciplináris környezeti kutatások végrehajtását és finanszírozását, amelyekre a balti-tengeri kihívások kezeléséhez szükség lenne.
(8)
Bár hosszú időre visszatekintő hagyománya van a balti-tengeri kutatási együttműködésnek a balti-tengeri és az e területen kívüli országok körében, az egyes országok egyenlőtlen gazdasági és fejlettségi helyzete, valamint a nagymértékben különböző nemzeti kutatási menetrendek, kutatási témák és prioritások miatt az együttműködési erőfeszítések mindeddig híján voltak a kutatási potenciál optimális kihasználásához szükséges megfelelő pénzügyi forrásoknak.
(9)
Az „Együttműködés” egyedi program végrehajtása keretében 2007. június 11-én elfogadott, a 2007-2008-as időszakra vonatkozó munkaprogramjában a Bizottság pénzügyi támogatást biztosított a Balti-tengert érintő környezeti kutatás területén a BONUS ERA-NET és az ERA-NET PLUS számára azzal a céllal, hogy szorosabbra fűzze az együttműködést a balti-tengeri környezeti kutatásokat finanszírozó ügynökségek között, és segítse az átmenetet a Balti-tenger vonatkozásában az EK-Szerződés 169. cikke alapján végrehajtandó közös kutatás-fejlesztési program felé.
(10)
A BONUS ERA-NET és az ERA-NET PLUS összességében jól működött, ezért biztosítani kell a kutatási erőfeszítések folytonosságát a sürgető környezeti kihívások kezelése érdekében.
(11)
A hetedik keretprogram megközelítésével összhangban, és ahogyan azt a BONUS ERA-NET során az érdekeltekkel folytatott konzultációkon is elismerték, szükség van szakpolitikai célokhoz illeszkedő kutatási programokra a balti-tengeri térségben.
(12)
Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország (a részt vevő államok) megállapodtak a BONUS közös balti-tengeri kutatási és fejlesztési program (a továbbiakban: a BONUS) elindításáról. A BONUS célja a tudományos fejlődés és az innováció támogatása a balti-tengeri államok között a balti-tengeri térségben folytatandó környezetvédelmi kutatásra irányuló transznacionális együttműködéshez szükséges jogi és szervezeti keretek nyújtása révén.
(13)
Noha jobbára a környezeti kutatásokra irányul, a BONUS több, vonatkozó uniós kutatási programmal is egybevág számos, az ökoszisztémára nézve halmozott hatással járó olyan emberi tevékenységet illetően, mint a halászat, akvakultúra, mezőgazdaság, infrastruktúra (beleértve az energia területét is), közlekedés, a kutatók képzése és mobilitása, valamint társadalmi-gazdasági kérdések. A BONUS-nak jó néhány uniós politika és irányelv tekintetében számottevő jelentősége van, ideértve a balti-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiát, a közös halászati politikát, a közös agrárpolitikát, a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (5), a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (6), valamint az Unió olyan nemzetközi kötelezettségvállalásait, mint a HELCOM balti-tengeri cselekvési terve. Ennek eredményeképpen a közösségi politika számos más területe is a BONUS program kedvezményezettje lesz.
(14)
A BONUS hatásának növelése érdekében a részt vevő államok megállapodtak abban, hogy a programban az Unió is vegyen részt.
(15)
A BONUS-nak tartalmaznia kell egy stratégiai szakaszt és egy azt követő végrehajtási szakaszt annak érdekében, hogy lehetőséget biztosítson egy stratégiai célokhoz illeszkedő kutatási menetrendről az érdekeltekkel folytatandó olyan széles körű konzultációra, amely a kialakuló kutatási igények kezelésére is képes. A BONUS stratégiai szakasza során további, ágazati irányultságú finanszírozó ügynökségek bevonására kell törekedni az ágazatközi végfelhasználók igényeivel foglalkozó kutatás integrációjának további fokozása, valamint az eredményeknek a szakpolitikai irányítás és az erőforrás-gazdálkodás céljaira való hatékony felhasználásának és alkalmazásának biztosítása érdekében a gazdasági ágazatok széles körében.
(16)
A stratégiai szakasz végén a Bizottságnak ellenőriznie kell a stratégiai kutatási menetrendnek, az érdekeltek konzultációs platformjainak és a végrehajtási szabályoknak a meglétét, mielőtt a BONUS a végrehajtási szakaszba lépne. A Bizottság adott esetben ajánlásokat tehet a stratégiai kutatási menetrend javítására vonatkozóan. A végrehajtási szakaszba való átmenetnek zökkenőmentesen és késedelem nélkül kell lezajlania.
(17)
A részt vevő államok megállapodtak abban, hogy a BONUS-hoz 50 millió EUR-val járulnak hozzá. Lehetőséget kell biztosítani nem pénzbeli hozzájárulásokra is az infrastruktúrához való hozzáférés és annak használata formájában (a továbbiakban: nem pénzbeli infrastrukturális hozzájárulás), feltéve, hogy ezek a teljes hozzájárulásnak nem képezik jelentős részét. Fel kell mérni értéküket és alkalmasságukat BONUS-projektek megvalósítására.
(18)
Az uniós hozzájárulás a BONUS teljes időtartamára nézve nem haladhatja meg az 50 millió EUR-t, és ezen a határon belül el kell érnie a részt vevő országok hozzájárulásának mértékét annak érdekében, hogy növelni lehessen azok érdekeltségét a BONUS közös végrehajtásában. Az uniós pénzügyi hozzájárulás legnagyobb részét a végrehajtási szakaszra kell fordítani. Minden egyes szakaszra vonatkozóan meg kell állapítani a felső határt. A végrehajtási szakaszra vonatkozó felső határt meg kell növelni a stratégiai szakasz megvalósítását követően megmaradt összegekkel.
(19)
A BONUS közös végrehajtása célzott végrehajtási struktúrát igényel, amint azt a 2006/971/EK határozat előírja. A részt vevő államok a BONUS végrehajtásának érdekében megállapodtak erről a célzott végrehajtó struktúráról és létrehozták a Balti Szervezetek Tudományfinanszírozási Hálózatát (a továbbiakban: BONUS EEIG). Az uniós pénzügyi hozzájárulást a BONUS EEIG-nek kell kapnia. Bár a részt vevő államoknak szem előtt kell tartaniuk a „tényleges közös kassza” elvének fontosságát, minden egyes részt vevő állam eldönti - a BONUS-ra vonatkozó közös finanszírozási szabályokkal és eljárásokkal összhangban -, hogy saját hozzájárulását maga irányítsa-e vagy hozzájárulását a BONUS EEIG irányítsa-e. A BONUS EEIG-nek biztosítania kell azt is, hogy a BONUS végrehajtása megfeleljen a hatékony pénzgazdálkodás elvének.
(20)
Az uniós pénzügyi hozzájárulást a részt vevő államok illetékes hatóságai által tett hivatalos kötelezettségvállalásokhoz és ezen államok pénzügyi hozzájárulásának megfizetéséhez kell kötni.
(21)
A stratégiai szakaszhoz nyújtott uniós hozzájárulás megfizetését az Unió nevében eljáró Bizottság és a BONUS EEIG közötti támogatási megállapodás létrehozásához kell kötni, amelyre - kezelésének megkönnyítése és egyszerűsítése érdekében - a hetedik keretprogram (2007-2013) cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) az irányadó.
(22)
A végrehajtási szakaszhoz nyújtott uniós hozzájárulás megfizetését az Unió nevében eljáró Bizottság és a BONUS EEIG közötti végrehajtási megállapodás létrehozásához kell kötni, amely tartalmazza az uniós pénzügyi hozzájárulás felhasználásának részletes szabályait. Az uniós pénzügyi hozzájárulás e részét a közvetett központi irányítás keretei között, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (8) (a költségvetési rendelet) 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjával és 56. cikkével összhangban, valamint az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (9) 35. cikkében, 38. cikkének (2) bekezdésében és 41. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően kell kezelni.
(23)
A BONUS EEIG-nek folyósított hozzájárulásokkal kapcsolatban keletkező kamatot a BONUS EEIG jövedelmének kell tekinteni, és a BONUS végrehajtására kell fordítani.
(24)
Pénzügyi érdekeinek védelme érdekében az Uniónak kell, hogy legyen joga - az Unió és a BONUS EEIG között létrehozandó megállapodásokban meghatározott feltételek szerint - visszatartani vagy megszüntetni pénzügyi hozzájárulását abban az esetben, ha a BONUS-t nem megfelelően, részlegesen vagy késve hajtják végre, vagy a részt vevő államok nem, részlegesen vagy késve nyújtanak pénzügyi hozzájárulást a BONUS finanszírozásához.
(25)
A BONUS hatékony végrehajtása érdekében a végrehajtási szakaszban pénzügyi támogatást kell nyújtani a BONUS-projektek résztvevőinek, akiket a BONUS EEIG felelősségi körében központilag, pályázati felhívást követően választanak ki. A BONUS-ban részt vevők számára nyújtott ilyen pénzügyi támogatást átláthatóan és bürokráciától mentesen, a hetedik keretprogrammal összhangban álló közös szabályoknak megfelelően kell odaítélni és kifizetni.
(26)
Bár a Közös Kutatóközpont a Bizottság szervezeti egysége, intézetei mindazonáltal rendelkeznek olyan kutatási adottságokkal, amelyek a BONUS számára relevánsak, és hozzájárulhatnak végrehajtásához. Ezért helyénvaló meghatározni a Közös Kutatóközpont szerepét a finanszírozásra való jogosultságát illetően.
(27)
Az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a pályázatok értékelésének a hetedik keretprogram alapján benyújtott pályázatokra alkalmazandó azonos elveket kell követnie. Ezért a pályázatok értékelését a helyi feltételeket jól ismerő, független szakértőknek kell központilag elvégezniük, átlátható és közös kritériumok alapján, és a támogatást központilag jóváhagyott rangsornak megfelelően kell nyújtani. A rangsort és az elsőbbségi sorrendet a BONUS EEIG-nek kell jóváhagynia, szigorúan követve a független értékelés eredményeit, amely értékelésnek kötelező erejűnek kell lennie.
(28)
Bármely tagállam és a hetedik keretprogramhoz társult bármely ország jogosult kell, hogy legyen arra, hogy csatlakozzon a BONUS-hoz.
(29)
A hetedik keretprogram célkitűzéseivel összhangban lehetővé kell tenni bármely más - különösen a Balti-tengerrel határos, illetve a Balti-tenger vízgyűjtő területén fekvő - országnak a BONUS-ban való részvételét, amennyiben az irányadó nemzetközi megállapodás rendelkezik ilyen részvételről, és amennyiben ehhez a részvételhez a Bizottság és a részt vevő államok egyaránt hozzájárulnak. A hetedik keretprogrammal összhangban az Uniónak egyetértési joggal kell rendelkeznie a BONUS céljára nyújtott pénzügyi hozzájárulására irányadó feltételek tekintetében, amennyiben a BONUS-ban az e határozatban megállapított szabályoknak és feltételeknek megfelelően más országok is részt kívánnak venni.
(30)
Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel (10), az Európai Közösségek pénzügyi érdekének csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK rendelettel (11) és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (12) összhangban megfelelő intézkedéseket kell hozni a szabálytalanságok és a csalás megelőzése érdekében, valamint meg kell tenni a szükséges lépéseket az elveszett, a tévesen kifizetett és a helytelenül felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére.
(31)
A BONUS keretében végrehajtott kutatási tevékenységeknek a hetedik keretprogramban foglalt általános elvekkel összhangban meg kell felelniük az etikai elveknek, a nemek közötti egyenlőség elvének és a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítésére vonatkozó elvnek, valamint a fenntartható fejlődés elvének.
(32)
A Bizottságnak az általa a helyi körülményeket jól ismerő független szakértők segítségével végzett időközi értékelések fényében elemeznie kell a BONUS végrehajtásának minőségét és hatékonyságát, valamint a kitűzött célok teljesítése terén elért eredményeket, továbbá a programról záró értékelést is kell készítenie.
(33)
A BONUS résztvevőinek eredményeiket széles körben kommunikálniuk és terjeszteniük kell, különösen a hasonló regionális tengeri kutatási projektek számára, és az információt nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenniük.
(34)
A BONUS ERA-NET és a BONUS ERA-NET PLUS keretében már sikeresen végrehajtott projektek során világossá vált, hogy a Balti-tenger katasztrofális állapotban van. A balti-tengeri környezet állapotát ezért további kutatási tevékenységek keretében kell vizsgálni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Uniós pénzügyi hozzájárulás
(1) Az Unió pénzügyi hozzájárulását a Dánia, Németország, Észtország, Lettország, Litvánia, Lengyelország, Finnország és Svédország (a továbbiakban: a részt vevő államok) által közösen indított BONUS közös balti-tengeri kutatási és fejlesztési programhoz (a továbbiakban: BONUS) az e határozatban meghatározott feltételek alapján kell nyújtani.
(2) Az Unió 50 millió EUR-t meg nem haladó pénzügyi hozzájárulást nyújt a BONUS teljes időtartamára, az 1906/2006/EK rendelettel összhangban a stratégiai szakaszban és a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban a végrehajtási szakaszban. Ezen a felső határon belül az uniós pénzügyi hozzájárulásnak el kell érnie a részt vevő államok hozzájárulását.
(3) Az uniós pénzügyi hozzájárulást közösen, az „Együttműködés” egyedi program összes vonatkozó témájára elkülönített költségvetési előirányzatok terhére kell kifizetni.
2. cikk
A BONUS végrehajtása
(1) A BONUS-t a Balti Szervezetek Tudományfinanszírozási Hálózata (a továbbiakban: BONUS EEIG) hajtja végre.
(2) A BONUS megvalósítása két szakaszban történik, azaz az I. melléklettel összhangban a stratégiai szakaszt a végrehajtási szakasz követi.
(3) A BONUS stratégiai szakasza legfeljebb 18 hónapig tart. Ez a szakasz készíti elő a végrehajtási szakaszt. A stratégiai szakasz során a BONUS EEIG az alábbi feladatokat hajtja végre:
a)
a stratégiai kutatási menetrend előkészítése, meghatározván a BONUS tudományos tartalmára vonatkozó részt, a pályázati felhívásokra koncentrálva, a hetedik keretprogramban meghatározott célkitűzéseknek megfelelően;
b)
az érdekeltek konzultációs platformjainak felállítása az összes érintett ágazat érdekeltjei bevonásának fokozása és intézményesítése céljából;
c)
a végrehajtási szabályok előkészítése, beleértve a jogi és pénzügyi szabályokat és eljárásokat, a BONUS tevékenységeiből származó szellemi tulajdonjogokra irányadó rendelkezéseket, az emberi erőforrásokat és kommunikációs szempontokat.
(4) A végrehajtási szakasz legalább öt évig tart. A végrehajtási szakasz során a pályázati felhívásokat olyan projektek finanszírozása érdekében kell közzétenni, amelyek a BONUS céljaira irányulnak. E pályázati felhívásoknak a több partner részvételével megvalósuló, transznacionális projekteket kell megcélozniuk - ösztönözve a kis- és középvállalkozások megfelelő részvételét -, és kutatási, technológiai fejlesztési, képzési és terjesztési tevékenységeket kell magukban foglalniuk. A projekteket az egyenlő bánásmód, az átláthatóság, a független értékelés, a társfinanszírozás, a profitmentesség, a visszaható hatály tilalmának és a más uniós forrásokkal nem halmozódó finanszírozás elvével összhangban kell kiválasztani. A BONUS-ban részt vevők számára nyújtott pénzügyi támogatást a hetedik keretprogrammal összhangban álló közös szabályoknak megfelelően kell odaítélni és kifizetni.
3. cikk
Az uniós pénzügyi hozzájárulás feltételei
(1) A stratégiai szakaszhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg az 1,25 millió EUR-t, és el kell érnie - e korláton belül - a részt vevő államok hozzájárulását. A stratégiai szakaszhoz való hozzájárulásra vonatkozó uniós kötelezettségvállalás előfeltétele a részt vevő államok egyenértékű kötelezettségvállalása.
(2) A végrehajtási szakaszhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás nem haladhatja meg a 48,75 millió EUR-t, és el kell érnie - e korláton belül - a részt vevő államok hozzájárulását. Az említett felső határ megnövelhető a stratégiai szakasz végrehajtása után megmaradó összeggel. A végrehajtási szakasz során a részt vevő államok által nyújtott hozzájárulás legfeljebb 25 %-át nem pénzbeli infrastrukturális hozzájárulás nyújtása teheti ki.
(3) A végrehajtási szakaszhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulás feltételei a következők:
a)
a stratégiai kutatási menetrendnek, az érdekeltek konzultációs platformjainak és a 2. cikk (3) bekezdésében említett végrehajtási szabályoknak a részt vevő államok általi létrehozása, valamint az I. melléklet 2. szakaszában előírt célok és eredmények elérése terén megvalósuló előrehaladás. A Bizottság adott esetben ajánlásokat tehet a stratégiai kutatási menetrend javítására vonatkozóan;
b)
a BONUS EEIG igazolja, hogy képes a BONUS végrehajtására, többek között a közvetett központi irányítás keretei között, a hatékony pénzgazdálkodás elvének megfelelően fogadni tudja, szét tudja osztani és nyomon tudja követni az Unió pénzügyi hozzájárulását a költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjában és 56. cikkében, valamint a 2342/2002/EK, Euratom rendelet 35. cikkében, 38. cikkének (2) bekezdésében és 41. cikkében foglalt rendelkezésekkel összhangban;
c)
a II. melléklettel összhangban a BONUS-hoz megfelelő és hatékony irányítási modell fenntartása és alkalmazása;
d)
a BONUS EEIG hatékonyan végrehajtja a BONUS végrehajtási szakaszához kapcsolódó, az I. mellékletben előírt tevékenységeket, ami maga után vonja a támogatások odaítélését szolgáló pályázatok kiírását;
e)
minden egyes részt vevő állam kötelezettséget vállal arra, hogy kiveszi a részét a BONUS finanszírozásából és a pénzügyi hozzájárulás hatékony kifizetéséből, különös tekintettel a BONUS-projekteknek a pályázati felhívás alapján kiválasztott résztvevői számára folyósított összegekre;
f)
az Unió állami támogatásra vonatkozó szabályainak, különösen a kutatáshoz és fejlesztéshez és az innovációhoz nyújtott állami támogatás közösségi keretrendszerének (13) való megfelelés;
g)
magas szintű tudományos kiválóság biztosítása, a hetedik keretprogram általános elveivel összhangban az etikai elvek betartása, valamint a nemek közötti egyenlőség elvének, a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítése elvének és a fenntartható fejlődés elvének követése.
4. cikk
A Közös Kutatóközpont részvétele
(1) A Közös Kutatóközpont a részt vevő államok támogatásra jogosult alanyaira vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett jogosult a BONUS keretében történő finanszírozásra.
(2) Nem képezik az 1. cikk szerinti uniós pénzügyi hozzájárulás részét a Közös Kutatóközpont saját forrásai, amelyek nem a BONUS-tól kapott finanszírozásból származnak.
5. cikk
Az Unió és a BONUS EEIG közötti megállapodások
(1) A stratégiai szakasz során a pénzeszközök kezelésére és ellenőrzésére, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó részletes szabályokat az Unió nevében eljáró Bizottság és a BONUS EEIG között, az e határozatban és az 1906/2006/EK rendeletben meghatározott szabályokkal összhangban kötendő támogatási megállapodás állapítja meg.
(2) A végrehajtási szakasz során a pénzeszközök kezelésére és ellenőrzésére, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó részletes szabályokat az Unió nevében eljáró Bizottság és a BONUS EEIG között kötendő végrehajtási megállapodás és éves pénzügyi megállapodások állapítják meg.
A végrehajtási megállapodás különösen az alábbiakat tartalmazza:
a)
az átruházott feladatok meghatározása;
b)
az uniós pénzeszközök védelmének biztosítása;
c)
a feladatok elvégzésének feltételei és részletes szabályai, beleértve a BONUS-projektekre alkalmazandó finanszírozási szabályokat és finanszírozási felső korlátokat is, a felelősségek elhatárolására és a végrehajtási ellenőrzésre irányuló megfelelő rendelkezések;
d)
a feladatok végrehajtásának mikéntjéről a Bizottságnak történő jelentéstétel szabályai;
e)
azon feltételek, amelyek mellett a feladatok teljesítése megszűnik;
f)
a bizottsági ellenőrzésre vonatkozó részletes szabályok;
g)
az elkülönített bankszámla használatára és a keletkezett kamat kezelésére vonatkozó feltételek;
h)
az uniós fellépés láthatóságát biztosító rendelkezések a BONUS EEIG egyéb tevékenységeivel kapcsolatban;
i)
kötelezettségvállalás minden olyan cselekménytől való tartózkodásra, amely a költségvetési rendelet 52. cikkének (2) bekezdése értelmében összeférhetetlenséget eredményezhet;
j)
a BONUS végrehajtásából fakadó szellemi tulajdonjogokra irányadó, a 2. cikkben említett rendelkezések;
k)
az időközi és a záró értékelések során alkalmazandó kritériumok, beleértve a 13. cikkben említetteket is.
(3) A Bizottság elvégzi a BONUS EEIG előzetes értékelését, hogy bizonyosságot szerezzen a költségvetési rendelet 56. cikkében említett eljárások és rendszerek meglétéről és megfelelő működtetéséről.
6. cikk
A hozzájárulásokból keletkező kamat
A BONUS céljaira előirányzott pénzügyi hozzájárulások kapcsán keletkező kamatot a BONUS EEIG jövedelmének kell tekinteni és a BONUS-hoz kell rendelni.
7. cikk
Az uniós pénzügyi hozzájárulás csökkentése, visszatartása és megszüntetése
Ha a BONUS-t nem hajtják végre, vagy nem megfelelően, részlegesen vagy késve hajtják végre, az Unió - a BONUS végrehajtásának előrehaladását figyelembe véve - csökkentheti, visszatarthatja vagy megszüntetheti pénzügyi hozzájárulását.
Ha a részt vevő államok nem, részlegesen vagy késve nyújtanak hozzájárulást a BONUS finanszírozásához, akkor az Unió az 5. cikk (1) bekezdésében említett támogatási megállapodás alapján a részt vevő államok által rendelkezésre bocsátott közfinanszírozás összegének figyelembevételével csökkentheti pénzügyi hozzájárulását.
8. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a részt vevő államok által
A BONUS végrehajtása során a részt vevő államok elfogadják azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, illetve megteszik azokat az egyéb intézkedéseket, amelyek az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében szükségesek. A részt vevő államok a költségvetési rendelettel és a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban meghozzák különösen azokat az intézkedéseket, amelyek az Unió számára esedékes összegek maradéktalan megfizetésének biztosításához szükségesek.
9. cikk
A Bizottság és a Számvevőszék általi ellenőrzés
A Bizottság és az Európai Unió Számvevőszéke jogosult minden olyan ellenőrzést és helyszíni vizsgálatot elvégezni, amely az uniós pénzeszközök helyes kezelésének biztosításához és az Unió pénzügyi érdekeinek csalással vagy szabálytalansággal szembeni védelméhez szükséges. Ennek érdekében a BONUS EEIG és a részt vevő államok minden vonatkozó dokumentumot kötelesek a Bizottság és a Számvevőszék rendelkezésére bocsátani.
10. cikk
Kölcsönös tájékoztatás
A Bizottság minden releváns információt átad az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek. A részt vevő államokat fel kell kérni arra, hogy a BONUS EEIG-en keresztül nyújtsanak be a Bizottságnak az Európai Parlament, a Tanács vagy a Számvevőszék által, a BONUS EEIG pénzgazdálkodását illetően kért, bármely olyan kiegészítő információt, amely összhangban áll a 13. cikkben említett átfogó jelentéstételi követelményekkel.
11. cikk
Más tagállamok és társult országok részvétele
Bármely tagállam és a hetedik keretprogramhoz társult bármely ország a 3. cikk (1) bekezdésében, valamint a 3. cikk (3) bekezdésének e) és f) pontjában foglalt követelményekkel összhangban csatlakozhat a BONUS-hoz. A BONUS-hoz csatlakozó tagállamokat és társult országokat e határozat alkalmazásában részt vevő államoknak kell tekinteni.
12. cikk
Más országok részvétele
A részt vevő államok és a Bizottság - a 3. cikk (1) bekezdésében, valamint a 3. cikk (3) bekezdésének e) és f) pontjában foglalt kritériumoktól függően - beleegyezhet bármely más ország részvételébe, amennyiben az irányadó nemzetközi megállapodás ilyen részvételről rendelkezik.
A részt vevő államok és a Bizottság meghatározzák azokat a feltételeket, amelyek alapján az adott országban székhellyel vagy telephellyel rendelkező jogi személyek jogosultak a BONUS-tól finanszírozásban részesülni.
13. cikk
Éves jelentéstétel és értékelés
A Bizottság a BONUS tevékenységeiről jelentést foglal a hetedik keretprogramról szóló, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 190. cikke értelmében benyújtott éves jelentésbe.
A Bizottság legkésőbb 2014. december 31-ig elvégzi a BONUS időközi értékelését. Az értékelés kiterjed a 2. cikkben és az I. mellékletben meghatározott célkitűzések teljesítése terén elért haladásra, valamint a BONUS ajánlásaira az integráció, valamint a végrehajtás minősége és hatékonysága további mélyítésének legmegfelelőbb módjait illetően, beleértve a tudományos, irányítási és pénzügyi integrációt is, továbbá arra, hogy vajon a részt vevő államok pénzügyi hozzájárulásainak szintje megfelelő-e, tekintve a nemzeti kutatóközösségeik potenciális igényét. A Bizottság az időközi értékelés következtetéseit - saját észrevételeivel együtt - megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
A BONUS-ban való uniós részvétel végén, de legkésőbb 2017. december 31-ig a Bizottság elvégzi a BONUS záró értékelését. A Bizottság az említett értékelés eredményeit benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
14. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
15. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Strasbourgban, 2010. szeptember 22-én.