РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 223/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 март 2012 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета относно торовете с цел привеждане на приложения I и IV към него в съответствие с техническия прогрес
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1), и по-специално член 31, параграфи 1 и 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
В член 3 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда, че тор, който принадлежи към видовете торове, изброени в приложение I към него, и отговаря на условията, установени в посочения регламент, може да бъде обозначен като „ЕО тор“.
(2)
Сред изброените в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 видове торове са някои, които могат да бъдат продавани единствено под формата на фин прах, както и други, които могат да бъдат продавани и под формата на суспензии. Торовете под формата на суспензии крият по-малко риск за здравето на земеделските производители, когато се използват в условия, в които използването на фини прахове би довело до вдишване на прахови частици. С цел да се намали експозицията на земеделските производители на прахови частици следва да се разшири обхватът на възможността за използване на суспензии, така че тя да се отнася и до видовете торове, съдържащи манган като хранителен микроелемент, както и да се разшири гамата на съставките, разрешени за използване в съществуващите суспензии на торове, съдържащи бор и мед.
(3)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда използването на комплексообразуващи агенти като съставки в торове, съдържащи хранителни микроелементи. Такива торове обаче не са обозначени като „ЕО тор“, тъй като в приложение I към посочения регламент все още не е установен списък на разрешените за използване комплексообразуващи агенти, както и защото не съществуват обозначения на вида за тор, съдържащ комплексообразуващи агенти. Като се има предвид, че подходящи такива агенти (соли на лигносулфонова киселина, наричана по-долу „LS“) вече са на разположение, следва те да бъдат включени в списък с разрешени комплексообразуващи агенти и да бъдат създадени съответните обозначения на вида. Съществуващите обозначения на вида за разтвори на тор следва също да бъдат адаптирани, за да се позволи използването на комплексообразуващи агенти. С цел обаче да се улесни официалният контрол, следва всеки разтвор да не съдържа повече от един комплексообразуващ агент.
(4)
С новите правила относно разтворите и суспензиите от хранителни микроелементи се изисква тези видове торове да се преетикетират. За определен период обаче торове, етикетирани в съответствие със старите правила, ще останат като складови наличности. Поради това на производителите следва да бъде предоставено достатъчно време, за да подготвят новите етикети и да продадат всички съществуващи складови наличности.
(5)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се предвижда набор от правила относно етикетирането на смесите от торове, съдържащи хранителни микроелементи, но в приложение I към него не се предвиждат съответни видове обозначения. С Регламент (ЕС) № 137/2011 в раздел Д.2 от приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 бе въведена таблица Д.2.4, съдържаща съответните обозначения на вида, като също така бяха въведени по-ясни правила относно смесите от хранителни микроелементи. В таблица Д.2.4 се изисква определена информация при етикетирането, която в някои случаи не би била в съответствие с информацията, изисквана съгласно член 6, параграф 6 и член 23, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003. Поради това таблица Д.2.4 следва да бъде съответно изменена. Следва да бъде предоставен преходен период, за да се даде възможност на икономическите оператори да се адаптират към новите правила и да продадат складовите си наличности от смеси от торове, съдържащи хранителни микроелементи.
(6)
N,N'-ди(2-хидроксибензил)етилендиамин-N,N'-диоцетната киселина (наричана по-долу „HBED“) представлява органичен хелатиращ агент за хранителни микроелементи. По-специално хелатираното с HBED желязо се използва за коригиране на недостига на желязо и за борба с хлорозата при редица видове плодни дръвчета. Премахването на хлорозата и нейните симптоми осигурява развитие на листната маса, добър растеж и развитие на плодовете. Използването на хелатираната с HBED форма на желязо е било разрешено в Полша, без това да доведе до вреди за околната среда. Поради това следва HBED да се добави към списъка с разрешени органични хелатиращи агенти за хранителни микроелементи в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Целесъобразно е обаче да се предвиди преходен период, така че използването на HBED да бъде разрешено след публикуването на съответния EN стандарт.
(7)
Дициандиамид/1,2,4 триазол (наричан по-долу „DCD/TZ“) и 1,2,4 триазол/3-метилпиразол (наричан по-долу „TZ/MP“) са инхибитори на нитрификация, използвани в комбинация с торове, съдържащи хранителния елемент азот под формата на карбамид и/или амониеви соли. Тези инхибитори удължават периода, в който азотът може да се усвоява от земеделските култури, ограничават просмукването на нитрати и намаляват емисиите на азотен оксид в атмосферата.
(8)
Триамид на N-(2-нитрофенил)фосфорната киселина (наричан по-долу „2-NPT“) е инхибитор на уреаза, предназначен за торове, съдържащи карбамид, с цел увеличаване на наличния за растенията азот при същевременно намаляване на емисиите на амоняк в атмосферата.
(9)
От много години DCD/TZ, TZ/MP и 2-NPT се използват в Германия, а DCD/TZ и TZ/MP- в Чешката република, при което са доказали ефективността си и безопасността си за околната среда. Поради това следва DCD/TZ, TZ/MP и 2-NPT да бъдат добавени в списъка на разрешените за използване инхибитори на нитрификация и уреаза в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003, за да могат те да бъдат по-широкодостъпни за земеделските производители на територията на целия Съюз.
(10)
В Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изисква контролът на „ЕО торовете“ да се извършва в съответствие с методите за вземане на проби и анализ, описани в приложение IV към него. Някои от тези методи обаче не са признати на международно равнище и следва да бъдат заменени с наскоро разработените от Европейския комитет по стандартизация ЕN стандарти.
(11)
Обикновено EN стандартите се валидират чрез междулабораторно сравнение, при което се цели количествена проверка на възпроизводимостта и повторяемостта на методите за анализ. Поради това следва да се направи разграничаване между EN стандартите и неутвърдените методи, за да се откроят EN стандартите с доказана статистическа надеждност.
(12)
С оглед опростяване на законодателството и за да се улесни бъдещо преразглеждане, е целесъобразно пълният текст на методите за анализ в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 да се замени с препратки към EN стандартите, публикувани от Европейския комитет по стандартизация.
(13)
Поради това Регламент (ЕО) № 2003/2003 следва да бъде съответно изменен.
(14)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета, създаден по силата на член 32 от Регламент (ЕО) № 2003/2003,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Изменения
1. Приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
2. Приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
Член 2
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Точка 1, буква a), буква б), подточка i), буква в), подточки i) и ii), буква г), подточка i), буква д), подточка i), буква е), подточка i) и точка 2 от приложение I се прилагат, считано от 4 април 2013 г.
Приложение I, точка 3, вписване 11 се прилага, считано от 4 юли 2012 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 14 март 2012 година.
A BIZOTTSÁG 223/2012/EU RENDELETE
(2012. március 14.)
a műtrágyákról szóló 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. és IV. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a műtrágyákról szóló, 2003. október 13-i 2003/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (1) és (3) bekezdésére,
mivel:
(1)
A 2003/2003/EK rendelet 3. cikke szerint a rendelet I. mellékletében felsorolt típusokba tartozó és a rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő műtrágyák „EK-műtrágyaként” jelölhetők meg.
(2)
A 2003/2003/EK rendelet I. mellékletében felsorolt műtrágyatípusok egy része csak finom por formájában, míg más típusok szuszpenzió formájában is forgalmazhatók. A szuszpenzió formájú műtrágyák kisebb kockázatot jelentenek a mezőgazdasági dolgozók egészségére olyankor, amikor ezeket olyan körülmények között használják, amely körülmények között a por formájú termék használata a por belélegzését eredményezné. A mezőgazdasági dolgozók porexpozíciójának csökkentése érdekében a szuszpenzióként való használat lehetőségét ki kell terjeszteni a mangán mikroelemet tartalmazó műtrágyatípusokra, és bővíteni kell a bór- és réztartalmú műtrágya-szuszpenziókban jelenleg megengedett összetevők körét.
(3)
A 2003/2003/EK rendelet kitér a komplexképző vegyületek mikroelemes műtrágyák összetevőjeként való használatára. Ilyen műtrágya azonban még nem kapott „EK-műtrágya” megjelölést, mivel az említett rendelet I. mellékletében még nincsenek felsorolva engedélyezett komplexképző vegyületek, és mert komplexképző vegyületeket tartalmazó műtrágyákra még nincs típusmegjelölés. Tekintve, hogy ma már rendelkezésre állnak megfelelő komplexképző vegyületek (lignoszulfonsav sói, a továbbiakban: LS), ezeket fel kell venni az engedélyezett komplexképző vegyületek jegyzékére, és létre kell hozni a megfelelő típusmegjelöléseket. A komplexképző vegyületek használatához a műtrágyaoldatok meglévő típusmegjelöléseit is módosítani kell, de a hatósági ellenőrzés megkönnyítése érdekében az ilyen oldatok legfeljebb egy komplexképző vegyületet tartalmazhatnak.
(4)
A mikroelemes oldatokra és szuszpenziókra vonatkozó új szabályok miatt ezeket a műtrágyatípusokat át kell címkézni. A régi szabályok szerint címkézett műtrágyákból azonban egy ideig még maradnak készletek. A gyártók számára ezért elegendő időt kell biztosítani, hogy felkészüljenek az új címkézésre, és hogy ki tudják árusítani a meglévő készleteket.
(5)
A 2003/2003/EK rendelet tartalmaz szabályokat a több mikroelemet tartalmazó műtrágyák címkézésére, de I. mellékletében nem adja meg a rájuk vonatkozó típusmegjelöléseket. A 137/2011/EU rendelet kiegészítette a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletének E.2. szakaszát az E.2.4. táblázattal, amely tartalmazza a megfelelő típusmegjelöléseket és egyértelműbb szabályokat ad a mikroelem-keverékeket tartalmazó műtrágyákra. Az E.2.4. táblázat azonban előír néhány olyan címkézési információt is, amelyek egyes esetekben nem felelnének meg a 2003/2003/EK rendelet 6. cikkének (6) bekezdésében és 23. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak. Az E.2.4. táblázatot ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell. Biztosítani kell egy átmeneti időszakot, hogy a gazdasági szereplők alkalmazkodhassanak az új szabályokhoz és kiárusíthassák a több mikroelemet tartalmazó műtrágyákból meglévő készleteiket.
(6)
Az N,N'-di(2-hidroxi-benzil)etilén-diamin-N,N'-diecetsav (a továbbiakban: HBED) mikroelemekhez használt kelátképző szerves vegyület. Főként a HBED vaskelátja nagyon sokféle gyümölcsfánál használatos arra, hogy korrigálja a vashiányt és kezelje a vashiányos levélsárgulást. A vashiányos levélsárgulás és tüneteinek megszüntetése zöld lombozatot, jó növekedést és gyümölcsfejlődést biztosít. A HBED vaskelátját Lengyelországban már engedélyezték, és nem tapasztaltak környezetkárosító hatást. A HBED-t ezért indokolt felvenni a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletébe a mikroelemekhez engedélyezett kelátképző szerves vegyületek jegyzékére. Célszerű ugyanakkor meghatározni egy átmeneti időszakot, hogy a HBED engedélyezése a vonatkozó EN szabvány közzététele után történjen.
(7)
A dicián-diamid/1,2,4-triazol (a továbbiakban: DCD/TZ) és az 1,2,4-triazol/3-metil-pirazol (a továbbiakban: TZ/MP) nitrifikáció-inhibitorok, amelyeket a nitrogént karbamidként, illetve ammóniumsóként tartalmazó műtrágyákkal együtt használnak. A nitrifikáció-inhibitoroknak köszönhetően a nitrogén tovább megmarad a növény környezetében, csökken a nitrátkimosódás és kevesebb dinitrogén-oxid kerül ki a levegőbe.
(8)
Az N-(2-nitro-fenil)foszfor-triamid (a továbbiakban: 2-NPT) egy ureáz-inhibitor, amelynek köszönhetően a karbamidtartalmú nitrogén-műtrágyák esetében a nitrogén tovább megmarad a növény környezetében, egyúttal kevesebb ammónia kerül ki a levegőbe.
(9)
A DCD/TZ-t, a TZ/MP-t és a 2-NPT-t már több éve használják Németországban, a DCD/TZ-t és a TZ/MP-t pedig a Cseh Köztársaságban, ahol hatékonynak bizonyultak és környezeti kockázatok nem merültek fel. A DCD/TZ-t, a TZ/MP-t és a 2-NPT-t ezért indokolt felvenni a 2003/2003/EK rendelet I. mellékletébe az engedélyezett nitrifikáció- és ureáz-inhibitorok jegyzékére, hogy az uniós mezőgazdasági termelők szélesebb köre használhassa őket.
(10)
A 2003/2003/EK rendelet előírja az EK-műtrágyáknak a rendelet IV. mellékletében leírt mintavételi és analitikai módszerekkel végzett ellenőrzését. Egyes módszerek azonban nem nemzetközileg elismert módszerek, így ezeket fel kell váltani az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN) által az utóbbi időben kidolgozott EN szabványokkal.
(11)
Az EN szabványok hitelesítése általában laboratóriumközi összehasonlítással történik (körvizsgálat), amely számszerűen meghatározza az analitikai módszerek reprodukálhatóságát és ismételhetőségét. Meg kell különböztetni ezért a hitelesített EN szabványokat és a nem hitelesített módszereket, hogy azonosítani lehessen azokat az EN szabványokat, amelyek statisztikai megbízhatósága már bizonyított.
(12)
A jogszabályok egyszerűsítése és a későbbi módosítások megkönnyítése érdekében indokolt a 2003/2003/EK rendelet IV. mellékletében teljes szöveggel szereplő analitikai módszerek helyett az Európai Szabványügyi Bizottság által közzétett EN szabványokra utaló hivatkozásokat használni.
(13)
A 2003/2003/EK rendeletet ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.
(14)
Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2003/2003/EK rendelet 32. cikkével létrehozott bizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Módosítások
(1) A 2003/2003/EK rendelet I. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.
(2) A 2003/2003/EK rendelet IV. melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.
2. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Az I. melléklet 1.a., b.i., c.i., c.ii., d.i., e.i., f.i. és 2. pontját legkésőbb 2013. április 4-től kell alkalmazni.
Az I. melléklet 3. pontjában a 11. bejegyzést 2012. július 4-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 14-én.