РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 4 август 2010 година
относно държавна помощ C 40/08 (ex N 163/08) приведена в действие от Полша в полза на „PZL Hydral S.A.“
(нотифицирано под номер C(2010) 5406)
(само текстът на полски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2010/690/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа от него,
като взе предвид споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като взе предвид Решение C(2008) 4753 окончателен (1), с което Комисията взе решение да открие процедурата, предвидена от член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, и Решение C(2008) 6371 окончателен (2), с което процедурата, предвидена от член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, обхвана и помощ C 40/08 (ex N 163/08),
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
С писмо от 27 март 2008 г. полските власти отправиха уведомление за план за преструктуриране на „PZL Hydral S.A.“ („PZL Hydral“). С писмо от 6 май 2008 г. Комисията поиска допълнителна информация. С писмо от 4 юни 2008 г. полските власти поискаха удължаване на срока за отговор до 27 юни 2008 г.; Комисията се съгласи с писмо от 10 юни 2008 г. Полските власти предоставиха допълнителна информация относно плана за преструктуриране с писмо от 7 юли 2008 г.
(2)
На 10 септември 2008 г. бяха открити процедури по член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (официалната процедура по разследване). Официалната процедура по разследване впоследствие беше удължена с решение, прието на 12 ноември 2008 г.
(3)
Полша изложи своето мнение на 14 октомври и 22 декември 2008 г. и допълнителна информация на 7 април 2009 г. Комисията не получи мнения от трети страни.
(4)
Срещи с полските власти се проведоха на 27 април и 14 октомври 2009 г. и на 12 февруари 2010 г. На 18 декември 2009 г. Комисията поиска допълнителна информация. Беше осъществена размяна на писма по електронната поща между Комисията и полските власти представиха допълнителна информация по електронната поща на следните дати: 20 октомври 2009 г., 23 ноември 2009 г., 15 декември 2009 г., 13 януари 2010 г., 16 януари 2010 г., 9 февруари 2010 г., 10 февруари 2010 г., 26 февруари 2010 г., 1 март 2010 г., 3 март 2010 г., 4 март 2010 г., 19 март 2010 г., 5 май 2010 г., 12 май 2010 г., 20 май 2010 г., 28 май 2010 г., 3 юни 2010 г., 4 юни 2010 г., 7 юни 2010 г., 8 юни 2010 г., 9 юни 2010 г., 17 юни 2010 г., 23 юни 2010 г., 24 юни 2010 г., 28 юни 2010 г., 7 юли 2010 г., 8 юли 2010 г., 9 юли 2010 г., 12 юли 2010 г. и 13 юли 2010 г.
II. ОПИСАНИЕ
II.1. Получатели: PZL Hydral и PZL Wrocław
(5)
PZL Hydral е създадено през 1946 г. като държавно предприятие. Сега то е голямо предприятие, което до 2008 г. е било специализирано в производството на строително- и военно-промишлена хидравлика, проектиране, производство и обслужване на електронни хидромеханични системи за регулиране подаването на гориво за авиационни двигатели от всякакъв вид, хидравлични системи за управление на самолети и двигателна хидравлика за хеликоптери. От 2008 г. насам PZL Hydral функционира като дружество майка на група и не развива собствена промишлена дейност.
(6)
През 2003 г. държавната Агенция за промишлено развитие („IDA“) придоби 80,94 % от акциите в PZL Hydral (1 284 686 акции) от държавната хазна. Други прехвърляния на акции от държавната хазна към IDA бяха извършени през 2005 г. (499 103 акции), увеличавайки участието на IDA на 87,39 %, през 2007 г. (64 374 акции), увеличавайки участието на 90,54 %, и на 12 януари 2010 г. (38 399 акции), увеличавайки участието на 92,42 %. Всяко от тези прехвърляния беше извършено при символичната цена от PLN 1. От 12 януари 2010 г. насам IDA държи 18 886 562 акции с номинална стойност от 18 865 620 PLN. Останалата част от акциите (7,58 %), с номинална стойност от 1 547 210, към този момент се притежава от служителите.
(7)
През 2007 г. PZL Hydral управлява следните дъщерни дружества: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., чиято основна дейност е отливането, преработката и обработката на стоманени части; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., която произвежда и продава термална енергия; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., която произвежда клапи и хидравлични разпределители, преработва метално оборудване и предоставя ремонтни услуги за хидравлични машини и оборудване, и PZL Wrocław Sp. z o.o. („PZL Wrocław“). В допълнение „PZL Hydral“ управлява две други предприятия, които сега са в процес на ликвидация. Към края на 2006 г. групата като цяло е имала 795 служители.
(8)
PZL Wrocław беше основано като изцяло притежавано дъщерно дружество на PZL Hydral през 2004 г. с цел да се създаде действащо дружество, което да поеме оперативната част на PZL Hydral, като по този начин се позволи на последното да действа като холдингово дружество и да управлява процеса на преструктуриране на групата PZL Hydral.
(9)
Част от активите на PZL Wrocław беше прехвърлена от PZL Hydral към PZL Wrocław посредством вноски в натура в капитала на PZL Wrocław или посредством продажба на счетоводната стойност в счетоводните книги на PZL Hydral от 2004 г., както е посочено в таблица 1.
Таблица 1
Прехвърляне на активи посредством вноски в натура или продажба (в PLN)
Дата на прехвърляне
Вид на активите
Метод на прехвърляне (продажба/вноски в натура)
Счетоводна стойност на активите
30.12.2004 г.
дълготрайни активи - движими
вноски в натура
3 917 321,0
30.12.2004 г.
нематериални активи
вноски в натура
801 332,0
30.12.2004 г.
незавършено производство
вноски в натура
1 251 352,0
30.12.2004 г.
материали
вноски в натура
251 719,0
30.11.2006 г.
дълготрайни активи - движими
вноски в натура
138 516,44
30.11.2006 г.
материали
вноски в натура
679 915,73
30.11.2006 г.
дълготрайни активи - движими
вноски в натура
1 186 803,54
30.11.2006 г.
нематериални активи
вноски в натура
290 268,95
20.6.2007 г.
дълготрайни активи - движими
продажба
1 250 000,0
30.12.2007 г.
дълготрайни активи - движими
вноски в натура
1 293 600,0
21/23.12.2008 г.
незавършено производство
продажба
5 230 644,91
27.3.2008 г.
материали
продажба
2 985 631,15
10.3.2009 г.
материали
продажба
304 294,33
(10)
Дълготрайните материални активи, които PZL Wrocław придоби от PZL Hydral, бяха прехвърлени като вноски в натура в капитала на PZL Wrocław или посредством продажба, както е посочено в таблица 2. И в двата случая стойността на прехвърлянето се основава на оценката на независим експерт. Когато тези дълготрайни активи бяха прехвърлени, те вече са били обвързани с ипотека върху недвижимо имущество в полза на следните публични кредитори: Служба за социално осигуряване, Данъчна служба на регион Долна Силезия и градски съвет на Wrocław на стойност от 142,558 млн. PLN.
Таблица 2
Прехвърляне на недвижимо имущество (в PLN)
Дата на прехвърляне
Вид на активите
Метод на прехвърляне (продажба/вноски в натура)
Счетоводна стойност на активите
30.12.2007 г.
дълготрайни активи - недвижимо имущество
вноски в натура
8 337 000,0
30.12.2007 г.
дълготрайни активи - недвижимо имущество
продажба
10 309 508,56
(11)
На 31 декември 2007 г. PZL Hydral прехвърли на PZL Wrocław средства с номинална стойност от 918 900 PLN посредством вноски в капитала на PZL Wrocław.
(12)
Останалата част от активите, прехвърлени от PZL Hydral към PZL Wrocław между 17 януари 2006 г. и 27 април 2010 г., бяха продадени по счетоводната им стойност и включваха многобройни прехвърляния на активи в строеж, които бяха свободни от поръчителства или ипотеки.
(13)
Общата стойност на активите, прехвърлени от PZL Hydral към PZL Wrocław между 2004 г. и 2010 г. възлизат на 44 708 791,02 PLN.
(14)
559 служители бяха прехвърлени от PZL Hydral към PZL Wrocław през 2008 г. и 37 служители бяха прехвърлени през 2009 г.
(15)
PZL Wrocław произвежда компоненти за самолети, използвани от полските въоръжени сили (до края на 2007 г. това производство се осъществяваше от PZL Hydral), и предоставя услуги, включващи поддръжката и ремонта на оборудване, използвано от полската армия. Военните стоки се подлагат на сертифициране, специфично за вида на продукта в съответствие с техническите изисквания на полските въоръжени сили. На всеки етап се предоставя отделна документация и тези продукти (и свързаните с тях услуги по поддръжката) се контролират от постоянен военен представител.
(16)
Понастоящем PZL Wrocław извършва дейност въз основа на разрешително № B-007/2007, издадено от министъра на вътрешните работи и администрацията на 17 януари 2007 г., за извършване на търговски дейности в областта на:
-
производство и търговия с устройства за изстрелване на предупредителни, сигнални и газови муниции, определени в параграф 8 (Видове оръжия и муниции) от допълнение № 1 към Наредбата на Министерски съвет от 3 декември 2001 г. за видовете оръжия и муниции и за списък на стоки и технологии за армията и полицията за чието производство и търговия се изисква разрешение (3);
-
производство и търговия със стоки за армията или полицията, както са определени под заглавие „WT V“, и компоненти и съставки на продукти, както са определени под заглавие „WT II“, „WT III“ и „WT XIV“ (точки 1-4 и 7-10) от допълнение № 2 (Списък на стоки и технологии за армията и полицията за чието производство и търговия се изисква разрешение) към горепосочената Наредба на Министерски съвет;
-
производство и търговия с оборудване за производството на стоки за армията или полицията и търговия с технология за производството на стоки, предназначени за тази цел, както са определени под заглавие „WT XIII“ от допълнение № 2 (Списък на стоки и технологии за армията и полицията за чието производство и търговия се изисква разрешение) към горепосочената Наредба на Министерски съвет;
(17)
PZL Wrocław притежава следните сертификати:
-
сертификат за съответствие с изискванията на ISO 9001:2000 от Bureau Veritas Certification;
-
сертификат за съответствие с изискванията на AS9100-B от Bureau Veritas Certification;
-
сертификат, разрешаващ производството на спомагателни принадлежности за авиацията, които отговарят на изискванията на Част 21 от разпоредбите за авиацията, издаден от полската служба за гражданска авиация;
-
сертификат за изпълнение на техническото обслужване на продукти, които отговарят на изискванията на Част 145 от разпоредбите за авиацията, издаден от полската служба за гражданска авиация;
-
сертификат NADCAP от Института за преглед на ефективността за избран специален процес: топлинна обработка (ТО), безразрушителен контрол (БК), химически процеси (ХП) и електроерозийно механично обработване на метал (ЕЕМОМ).
(18)
Полските власти информираха Комисията, че продуктовата линия на PZL Hydral (а сега PZL Wrocław) е важна част от плана за икономическо развитие, обявен от полското правителство през 1995 г. за периода 1996-2000 г. и през 2000 г. за периода 2001-2006 г.
(19)
Освен това в редица мерки за прилагане и в правителствени насоки за плана за икономическо развитие има изрично позоваване на PZL Hydral или на неговите търговски дейности като например:
-
насоки на министъра/ръководителя на централната служба за планиране от 30 януари 1995 г. относно плана за икономическо развитие за периода 1996-2000 г.;
-
насоки на министъра по икономическите въпроси от юли 2000 г. относно плана за централно икономическо развитие за периода 2001-2006 г.;
-
организация на работата, извършена от предприятията за целите на закона за националната отбрана от 23 август 2001 г. (4);
-
Наредба на Министерски съвет от 24 юни 2003 г. за съоръжения от особено значение за сигурността и държавната отбрана и тяхната специална защита (5);
-
Наредба на Министерски съвет от 20 август 2004 г. със списък на предприятия от особено значение за икономиката и отбраната (6);
-
Наредба на Министерски съвет от 9 ноември 2007 г. със списък на предприятия от особено значение за икономиката и отбраната (7).
(20)
От дружествата, включени в подобни списъци, се изисква да представят подробни годишни отчети за своя производствен капацитет за отбранителни съоръжения (количества, профил, стойности), така че министерството да се увери, че военните задачи се изпълняват.
(21)
Полските власти уведомиха Комисията, че съответните разрешителни и сертификати (точки 16 и 17) позволяват доставка на стоки и услуги със специфично качество на специални клиенти (предприятия от особено значение за държавната отбрана и за Министерството на отбраната). PZL Wrocław (PZL Hydral в миналото) не само доставя компоненти за хидравлични системи, горивни системи и системи за контрол; ремонтите по инсталирани подвъзли са ключови за функционирането на летателните апарати, с които работят полските въоръжени сили (W-3, Mi-2, M28 Bryza и PZL 130 Orlik); полските власти също така подчертаха, че W-3 и Mi-2 са основните хеликоптери, използвани от полската армия.
(22)
Стоките, произвеждани от PZL Hydral за ползване от въоръжените сили, имат съответния код по NATO съгласно споразумението за стандартизация на NATO и самото предприятие има код по NATO.
(23)
Както е обяснено по-горе в точка 9 и сл. считано от декември 2004 г. PZL Hydral е прехвърлило активи на PZL Wrocław. Единствено активите, прехвърлени на 30 декември 2007 г. (недвижимо имущество), са били ипотекирани в полза на публични кредитори.
(24)
Полските власти потвърдиха, че от началото на дейността си PZL Wrocław е уредило всички свои задължения към публичните кредитори в определените срокове, включително вноските за социално осигуряване и данъците за своите служители.
II.2. Финансови затруднения на PZL Hydral
(25)
PZL Hydral е започнало да изпитва затруднения в изплащането на задълженията си към частните и публичните кредитори през 1998 г.
(26)
Към края на 1998 г. частните задължения на PZL Hydral към банки и доставчици са възлизали на 90,4 млн. PLN. По-голямата част от тези дългове е била към две банки: банка […] (8) и банка […]
(27)
В края на 1998 г. PZL Hydral е дължало на банка […] 54 млн. PLN, а към ноември 2006 г. - 86,4 млн. PLN, когато е подписано споразумение за разплащане, а вземането на банката е окончателно уредено през 2007 г. В края на 1998 г. PZL Hydral е дължало на банка […] 23 млн. PLN, а към октомври 2003 г. - 55,6 млн. PLN, като вземането на банката е окончателно уредено през 2004 г.
Таблица 3
Промени в общата сума, дължима от PZL Hydral на […] (в хил. PLN)
31.12.1998 г.
31.12.1999 г.
31.12.2000 г.
31.12.2001 г.
31.12.2002 г.
31.12.2003 г.
31.12.2004 г.
31.12.2005 г.
31.12.2006 г.
Главница
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Лихва
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Общо
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Таблица 4
Промени в общата сума, дължима от PZL Hydral на […] (в хил. PLN)
31.12.1998 г.
31.12.1999 г.
31.12.2000 г.
31.12.2001 г.
31.12.2002 г.
31.12.2003 г.
31.12.2004 г.
31.12.2005 г.
31.12.2006 г.
Главница
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Лихва
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Общо
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Тези частни банки са имали първокласно обезпечение (вж. подробното описание в съображения 32 и 34 по-долу) и са могли лесно да съберат вземанията си въз основа на банкови нареждания за принудително събиране. Съгласно закона за банките от 1997 г. (9) банките могат да издават банкови нареждания за принудително събиране въз основа на своите регистри или други документи, свързани с банкови сделки. Банковото нареждане за принудително събиране може да послужи като основание за събиране след като съдът е прикрепил клауза за принудително събиране към него. Този начин е много по-бърз в сравнение със случая с другите кредитори, които трябва да се обърнат към компетентния съд за постановяване на решение преди събирането. Въпреки това частните кредитори не са предприели никакво действие по принудително събиране; с други думи, те не са подали молба за образуване на производство по несъстоятелност срещу PZL Hydral и не са предприели никакво друго действие за събиране на вземанията си по отношение на активите.
(29)
Когато PZL Hydral е изпитало затруднения в изплащането на заемите си през 1998-2006 г., съгласно гражданския кодекс банките са могли да му начислят законово регламентирана лихва с процент, определен от Министерския съвет, както е посочено в таблица 7. При все това вместо систематично начисляване на тази лихва в някои случаи те просто са начислявали лихва при процентите, посочени в таблица 5 и таблица 6.
Таблица 5
Лихвени проценти, начислявани от банка […] (заеми на базата на LIBOR в USD)
Годи-на
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Таблица 6
Лихвени проценти, начислявани от […] (заеми на базата на LIBOR в USD)
Годи-на
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Таблица 7
Законово регламентирани лихвени проценти
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Полските власти твърдят, че тези банки са смятали, че ще получат по-висока възвръщаемост, ако допринесат за процеса на преструктуриране на PZL Hydral. Те са проследили отблизо преговорите с първото дружество, което е проявило интерес към придобиване на PZL Wrocław, а именно […] (вж. точка 57 и сл.). Банките редовно са следили икономическото състояние на PZL Hydral въз основа на финансовите му отчети, посещения в неговите сгради и анализ на пазара.
(31)
Банка […] окончателно е уредила своите вземания посредством споразумение за удовлетворяване на частен кредитор, сключено през април 2003 г. Тя е отписала 51,6 млн. PLN и е приела изплащането на едва 4 млн. PLN (7 %). Отписванията, произтичащи от споразумението за удовлетворяване на частен кредитор, са вписани в счетоводните книги на PZL Hydral за финансовата 2004 година.
(32)
Банка […] се съгласи на удовлетворяване на частен кредитор въз основа на своята собствена икономическа оценка, въпреки че притежава първокласни приоритетни ипотеки. По-специално банката обезпечи своя заем, чрез установяване на обезпечение от 13,7 млн. PLN върху недвижимо имущество, прехвърли всички лицензни и търговски права съгласно лицензионния договор, сключен с […] по отношение на производството на климатично оборудване на стойност от 1,2 млн. USD (приблизително 3 968 000 PLN) (10), прехвърли машини и оборудване, доставени от […] съгласно лицензионния договор на стойност от 2,4 млн. USD (приблизително 7 938 000 PLN) и прехвърли вземания от продажбата на климатици на стойност от най-малко 8 млн. USD годишно (приблизително 26,5 млн. PLN) (11).
(33)
През ноември 2006 г. банка […] се съгласи в споразумение за удовлетворяване на частен кредитор да отпише 86,4 млн. PLN и прие изплащането на едва 11,5 млн. PLN. По тази причина само 13 % от задължението в крайна сметка е изплатено от PZL Hydral. Останалата част, т.е. 74,9 млн. PLN, е отписана.
(34)
Банка […] прие тази ниска сума въпреки факта, че има първокласно обезпечение върху най-важното недвижимо имущество, от което зависи голяма част от производството и където са разположени административните структури. Това обезпечение се е състояло по-специално от първокласни ипотеки върху два недвижими имота в размер на 19,75 млн. PLN, първокласен залог върху технологична линия за производството на компресори, възлизащ на 20 млн. PLN, първокласно прехвърляне на вземания съгласно търговски споразумения, сключени за компресори, на стойност 20 млн. PLN, първокласен особен залог върху машини и оборудване на обща стойност 2,8 млн. PLN и първокласни споразумения за прехвърляне на движимо имущество съответно на стойност 2,65 млн. PLN, 2,4 млн. PLN, 0,56 млн. PLN и 1,1 млн. PLN. Освен това естеството на обезпечението би позволило на всеки потенциален купувач да продължи производството след покупката; освен това би било възможно да се транспортират машините или в тяхната цялост, или като подвъзли без да се демонтират, в случай че някой потенциален купувач реши да ги премести.
(35)
След сключването на споразумения с банките, обезпечението върху дълготрайните активи беше освободено. В резултат на това положението на публичните кредитори по отношение на това обезпечение се подобри, т.е. те получиха по-висок ипотечен ранг (12).
(36)
През 1998 г. задълженията на дружеството към публични кредитори въз основа на вземания, произтичащи от публичното право (т.е. вземания от Службата за социално осигуряване, Регионалната данъчна служба на Долна Силезия, Полската данъчна служба на Wrocław Psie, Регионалната служба на Долна Силезия, градския съвет на Wrocław, Държавния фонд за рехабилитация на хората с увреждания) са възлизали на 29 млн. PLN. В допълнение Министерство на финансите е предявило гражданскоправни вземания в размер на 9,4 млн. PLN. Тези задължения към отделните публични кредитори са се развили, както е посочено в таблици 8, 9, 10, 11, 12, 13 и 14.
Таблица 8
Задължения на PLZ Hydral към Службата за социално осигуряване (хил. PLN)
31.12.1998 г.
31.12.1999 г.
31.12.2000 г.
31.12.2001 г.
31.12.2002 г.
31.12.2003 г.
31.12.2004 г.
31.12.2005 г.
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
Главница
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Лихва
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Общо
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Таблица 9
Задължения на PLZ Hydral към Регионалната данъчна служба на Долна Силезия (хил. PLN)
31.12.1998 г.
31.12.1999 г.
31.12.2000 г.
31.12.2001 г.
31.12.2002 г.
31.12.2003 г.
31.12.2004 г.
31.12.2005 г.
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
Главница
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Лихва
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Общо
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Таблица 10
Задължения на PLZ Hydral към Полската данъчна служба на Wrocław Psie (хил. PLN)
31.12.1998 г.
31.12.1999 г.
31.12.2000 г.
31.12.2001 г.
31.12.2002 г.
31.12.2003 г.
31.12.2004 г.
31.12.2005 г.
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
Главница
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Лихва (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Общо
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Таблица 11
Задължения на PLZ Hydral към градския съвет на Wrocław (хил. PLN)
31.12.1998 г.
31.12.1999 г.
31.12.2000 г.
31.12.2001 г.
31.12.2002 г.
31.12.2003 г.
31.12.2004 г.
31.12.2005 г.
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
Главница
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Лихва
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Общо
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Таблица 12
Задължения на PLZ Hydral към Регионалната служба на Долна Силезия (хил. PLN)
31.12.1998 г.
31.12.1999 г.
31.12.2000 г.
31.12.2001 г.
31.12.2002 г.
31.12.2003 г.
31.12.2004 г.
31.12.2005 г.
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
Главница
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Лихва
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Общо
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Таблица 13
Задължения на PLZ Hydral към Държавния фонд за рехабилитация на хората с увреждания (хил. PLN)
31.12.1998 г.
31.12.1999 г.
31.12.2000 г.
31.12.2001 г.
31.12.2002 г.
31.12.2003 г.
31.12.2004 г.
31.12.2005 г.
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
Главница
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Лихва
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Общо
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Таблица 14
Задължения на PLZ Hydral към Министерство на финансите (хил. PLN)
31.12.1998 г.
31.12.1999 г.
31.12.2000 г.
31.12.2001 г.
31.12.2002 г.
31.12.2003 г.
31.12.2004 г.
31.12.2005 г.
31.12.2006 г.
31.12.2007 г.
Главница
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Лихва
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Общо
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Публичните кредитори са начислили лихвените проценти върху просрочените задължения, посочени в таблица 15. Важно е да се отбележи, че в таблици 8-14 се отчитат частичните изплащания на суми и се показва нивото в края на годината; поради това дължимата лихва през всяка една година не е пряко свързана с главницата, която може да варира.
Таблица 15
Лихва върху просрочени данъчни задължения (14)
Година
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Освен начисляване на подходящата лихва върху просрочените задължения Службата за социално осигуряване, Регионалната данъчна служба на Долна Силезия, Полската данъчна служба на Wrocław Psie, градският съвет на Wrocław и Регионалната служба на Долна Силезия са обезпечили своите вземания от PZL Hydral чрез регистриране на ипотеки върху неговите недвижими активи. Таблици 16, 17, 18, 19 и 20 показват промените в ипотеките върху активите на PZL Hydral, които тези публични кредитори са държали.
Таблица 16
Обезпечение върху активите на PZL Hydral, притежавани от Службата за социално осигуряване
Година
Сума
Коментари
1
1998
21 996 411,92 PLN
обща сума на ипотеките
2
1999
21 996 411,92 PLN
обща сума на ипотеките
3
2000
21 996 411,92 PLN
обща сума на ипотеките
4
2001
28 660 990,95 PLN
обща сума на ипотеките
добавена е ипотека от 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
обща сума на ипотеките
добавена е ипотека от 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
обща сума на ипотеките
добавена е ипотека от 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
обща сума на ипотеките
добавена е ипотека от 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
обща сума на ипотеките
добавена е ипотека от 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94 PLN
обща сума на ипотеките
добавена е ипотека от 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00 PLN
обща сума на ипотеките
добавена е ипотека от 4 641 357,06 PLN
Таблица 17
Обезпечение върху активите на PZL Hydral, притежавани от Регионалната данъчна служба на Долна Силезия
Година
Сума
Коментари
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
обща сума на ипотеките
9
2006
5 692 649,25 PLN
обща сума на ипотеките
10
2007
5 692 649,25 PLN
обща сума на ипотеките
Таблица 18
Обезпечение върху активите на PZL Hydral, притежавани от Полската данъчна служба на Wrocław Psie
Година
Сума
Коментари
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
обща сума на ипотеките
4
2001
212 138,61 PLN
обща сума на ипотеките
добавена е ипотека от 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
обща сума на ипотеките
6
2003
212 138,61 PLN
обща сума на ипотеките
7
2004
212 138,61 PLN
обща сума на ипотеките
8
2005
212 138,61 PLN
обща сума на ипотеките
9
2006
212 138,61 PLN
обща сума на ипотеките
10
2007
212 138,61 PLN
обща сума на ипотеките
Таблица 19
Обезпечение върху активите на PZL Hydral, притежавани от градския съвет на Wrocław
Година
Сума
Коментари
1
1998
710 074,30 PLN
обща сума на ипотеките
2
1999
710 074,30 PLN
обща сума на ипотеките
3
2000
710 074,30 PLN
обща сума на ипотеките
4
2001
945 962,80 PLN
обща сума на ипотеките
добавена е ипотека от 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
обща сума на ипотеките
добавена е ипотека от 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
обща сума на ипотеките
7
2004
11 217 294,85 PLN
обща сума на ипотеките
добавена е ипотека от 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
обща сума на ипотеките
9
2006
12 589 452,85 PLN
обща сума на ипотеките
добавена е ипотека от 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
обща сума на ипотеките
добавена е ипотека от 2 790 305,40 PLN
Таблица 20
Обезпечение върху активите на PZL Hydral, притежавани от Регионалната служба на Долна Силезия
Година
Сума
Коментари
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
обща сума на ипотеките
6
2003
634 594,10 PLN
обща сума на ипотеките
7
2004
634 594,10 PLN
обща сума на ипотеките
8
2005
634 594,10 PLN
обща сума на ипотеките
9
2006
634 594,10 PLN
обща сума на ипотеките
10
2007
634 594,10 PLN
обща сума на ипотеките
(39)
Полските власти отбелязват също, че публичните кредитори са взели предвид значителното увеличение на стойността на промишленото недвижимо имущество във Wrocław между 2003 г. и 2008 г. Цените на недвижимите имоти са се повишили с общо 100 % и стойността на недвижимото имущество на PZL Hydral се е повишила с 300 %. По тази причина публичните кредитори с ипотеки върху активи на PZL Hydral отбелязаха de facto увеличение на стойността на обезпечението си.
(40)
Полските власти уведомиха Комисията, че Държавният фонд за рехабилитация на хората с увреждания и Министерство на финансите не притежават никакви обезпечения (ипотеки) върху активи на PZL Hydral. Въпреки това Министерство на финансите събра част от вземанията си посредством споразумение с PZL Hydral, сключено на 20 май 2002 г., съгласно което PZL Hydral се задължи да изплати значителна част от задълженията си до края на 2002 г., както е посочено в таблица 14.
(41)
Според полските власти публичните кредитори - за разлика от частните кредитори - са предприели действие по принудително събиране чрез съдебен изпълнител. Между 1998 г. и 2007 г. Службата за социално осигуряване е издала нареждания за събиране на стойност 119,95 млн. PLN, Регионалната данъчна служба на Долна Силезия - за сумата от 43,8 млн. PLN и Държавният фонд за рехабилитация на хората с увреждания - за сумата от 2,1 млн. PLN, но действително получената сума от събирането не достига нивото на задълженията, посочени в нарежданията за принудително събиране. Полските власти подчертаха, че съдебният изпълнител е счел, че другите възможности, например придобиването на активи, не са разумни и не са логични от икономическа гледна точка. Другите публични кредитори не са предприели никакви действия по принудително събиране, но са наблюдавали процеса на приватизация и преструктуриране, които по тяхно мнение биха могли да им осигурят по-висока възвращаемост в сравнение с директното събиране на вземанията им.
Таблица 21
Резюме на действията по принудително събиране от страна на публичните кредитори спрямо PZL Hydral (1997-2009 г.)
Година
Изплатени публични задължения
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000 PLN
Общо
87 846 336,84 PLN
(42)
Между 1998 г. и 2009 г. са изплатени публични задължения на стойност 87,846 млн. PLN (26 %).
(43)
От 2003 г. насам се наблюдава значително увеличение в изплащането на публичните задължения на PZL Hydral.
II.3. PZL Hydral като дружество в затруднение
(44)
Таблица 22 показва финансовите данни на PZL Hydral за периода 1998-2009 г.
Таблица 22
Подбрани данни от финансовите отчети на PZL Hydral (хил. PLN)
1998 г.
1999 г.
2000 г.
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Приходи от нетни продажби
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Печалба (загуба) от продажби
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Нетна печалба (загуба) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Обща стойност на активите
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Акционерен капитал (отрицателна стойност)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Дългосрочни задължения и резерви
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
От 1998 г. до 2002 г. PZL Hydral е разполагало с положителен собствен капитал. Към 2003 г. то е разполагало с отрицателен собствен капитал и е регистрирало систематични нетни загуби до 2007 г. От 2007 г. до 2009 г. PZL Hydral е реализирало печалба. Стойността на активите на PZL Hydral е намаляла от 203,936 млн. PLN през 1998 г. на 76,986 млн. PLN през 2006 г. Дългосрочните задължения постоянно са се увеличавали от 1998 г. до 2001 г. и от 2003 г. до 2006 г., когато са достигнали 327,486 млн. PLN.
(46)
Както е обяснено по-горе от 2008 г. нататък PZL Hydral получава доходи главно от продажбата на услуги и стоки, произведени в предишни години и, в ограничена степен, от дъщерните си дружества.
II.4. PZL Wrocław като дружество в затруднение
(47)
По отношение на финансовото положение на PZL Wrocław през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. PZL Wrocław нито е губило повече от 50 % от капитала си, нито е отговаряло на критериите за допустимост за производство по несъстоятелност съгласно полското право. Оборотът на PZL Wrocław е бил 5,3 млн. PLN през 2006 г., 23 млн. PLN през 2007 г. и 60 млн. PLN през 2008 г. Нетната загуба през 2006 г. е била 1 млн. PLN, докато през 2007 г. нетната печалба е 0,04 млн. PLN, нараствайки рязко до 8,7 млн. PLN през 2008 г.
(48)
В съответствие с финансовите отчети на PZL Wrocław стойността на нетекущите му активи се е увеличила от 4,8 млн. PLN през 2006 г. на 25,7 млн. PLN през 2007 г., 27 млн. PLN през 2008 г. и 29 млн. PLN през 2009 г. Съгласно полския закон за бюджета финансовите средства за военни покупки се предоставят ежегодно от Министерство на отбраната. През 2008 г. PZL Wrocław е сключило договори за и е продало военни изделия (например хидравлични системи, пневматични компоненти за системи за регулиране подаването на гориво) в размер на […] и е предоставило услуги по поддръжка на Министерство на отбраната на стойност […], т.е. в размер на общо […].
(49)
Полските власти също така твърдят, че до края на 2008 г. пазарът, на който извършва дейност PZL Wrocław, т.е. пазарът в областта на авиацията и отбраната, не е проявил признаци на забавяне.
(50)
При все това през 2009 г. PZL Wrocław е изпитало финансови затруднения в резултат на рязък спад в поръчките от Министерство на отбраната поради икономическата криза. През 2009 г. стойността на поръчаните и продадените военни изделия (например хидравлични системи, пневматични компоненти за системи за регулиране подаването на гориво) е спаднала до […], а стойността на предоставените услуги по поддръжката е спаднала до […]. В резултат на това продажбите на военни изделия са намалели до […] % в сравнение с 2008 г. Съответно през 2009 г. PZL Wrocław е регистрирало нетна загуба от 8,3 млн. PLN. Неговият оборот е намалял от 60 млн. PLN през 2008 г. на 41 млн. PLN през 2009 г.
(51)
Задълженията на предприятието се увеличават от 31 млн. PLN през 2008 г. до 35 млн. PLN през 2009 г. Задълженията възлизат на 7 млн. PLN през 2006 г. и на 18,4 млн. PLN през 2007 г.
(52)
Полските власти уведомиха Комисията, че съгласно полското право (16) PZL Wrocław все още не отговаря на условията за производство по обявяване в несъстоятелност. Въпреки това, ако продължаващият процес на преструктуриране на Hydral Group въз основа на предположенията, залегнали в основата на плана за преструктуриране на публичноправните задължения и рамковото споразумение с инвеститора се окажат неуспешни, PZL Wrocław ще трябва да подаде заявление за обявяване в несъстоятелност.
II.5. План за преструктуриране и процес на приватизация
(53)
Планът за преструктуриране на PZL Hydral и PZL Wrocław („планът“) трябва да се разглежда в контекста на опитите на Полша да приватизира жизнеспособните части на бизнеса, по-специално в сферата на авиацията и отбраната.
(54)
През 1998 г. частната консултантска група Business Management Finance S.A. изготви стратегия за преструктурирането на PZL Hydral. Стратегията включваше диагноза на настоящото финансово положение на PZL Hydral заедно с анализ на разходите и дейностите по преструктуриране. Тя показа, че би било уместно някои от активите на PZL Hydral да се отделят и да се продадат на частен инвеститор, за да се преструктурират задълженията на PZL Hydral.
(55)
Акционерите на PZL Hydral и, след сливането през 2004 г., на PZL Wrocław са се срещали често, за да обсъдят приватизирането на групата или на нейни части (PZL Wrocław) и са преговаряли условията на сделката със заинтересованите страни.
(56)
Вследствие на това полските власти започнаха преговори с потенциални инвеститори, проследени отблизо от частни (единствено при първия опит за приватизация с […]) и публични кредитори. Преговорите се проведоха със следните предприятия: […] (2002-2006 г.), […] (2007-2008 г.), […] (2008 г.) и към 2009 г. с настоящия инвеститор […] („[…]“ или „инвеститорът“).
(57)
През 2002 г., в резултат на сътрудничество в областта на промишлеността започнаха преговори за продажбата на PZL Hydral с […], световен производител на компоненти за авиацията с годишен оборот през 2009 г. в размер на […]. На 25 ноември 2002 г. […] и PZL Hydral сключиха споразумение относно неоповестяването на информация. На 22 април 2003 г. […] изпрати писмо за намерение до PZL Hydral, в което изрази своя интерес към възможното закупуване на акции на PZL Hydral и желанието си да извърши необходимото надлежно проучване. Необходимото надлежно проучване беше извършено през май 2003 г. През април 2005 г. […] разшири обхвата на необходимото надлежно проучване с оглед на евентуално закупуване на PZL Wrocław, което беше включено през 2004 г. През юни 2005 г. документацията беше предадена на […]. През втората половина на 2005 г. и първата половина на 2006 г. бяха проведени многобройни срещи с представителите на […]. Въпреки това от ноември 2006 г. насам […] не бяха предприети никакви действия по приключване на сделката.
(58)
Според полските власти […] се е оттеглило от преговорите, защото не е било намерено решение по въпроса за дълга на предприятието.
(59)
По време на тези преговори публичните и частните кредитори бяха държани в течение, понякога ежеседмично, относно напредъка им.
(60)
Полските власти следваха нова приватизационна стратегия, насочена към превръщането на PZL Wrocław в жизнеспособно предприятие, което да бъде продадено, и към ликвидацията на PZL Hydral след това с постъпленията от продажбата на PZL Wrocław и другите му дъщерни дружества и активи. Тази стратегия беше одобрена от IDA, PZL Hydral и публичните кредитори на PZL Hydral и беше формализирана като план за преструктуриране за периода 2007-2010 г. („планът“) през четвъртото тримесечие на 2007 г.
(61)
Според плана дълговете към публичните кредитори трябваше да бъдат изплатени от постъпленията от продажбата на активите на PZL Hydral, посочени както следва: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. - 1 млн. PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. - 3 млн. PLN. Продажбата на PZL Wrocław е трябвало да осигури 65,9 млн. PLN (включително леярния завод). Продажбата на другите финансови активи се очакваше да донесе 0,5 млн. PLN, а актив от недвижимо имущество, наречен BBCenter - 47,5 млн. PLN, автомобилен парк - 2 млн. PLN и електроцентрала (GSZ) - 0,9 млн. PLN. Поради това планът се основаваше на предположението, че продажбата на активи ще генерира общ приход от най-малко 120,8 млн. PLN.
(62)
В плана също така беше предвидено капиталова инжекция от 36 млн. PLN, за да се гарантира изплащането на 156,8 млн. PLN на публичните кредитори. Освен това беше предвидена възможността IDA да отпусне допълнителна капиталова инжекция в размер на 77,4 млн. PLN, за да се изплатят задълженията към Службата за социално осигуряване за периода 1996-1998 г.
(63)
Впоследствие през януари 2007 г. PZL Wrocław придоби военни сертификати и разрешения да търгува с оръжие (вж. точка 16). През 2007 г. то придоби още активи, машини, оборудване и ноу-хау. Тази придобивка беше финансирана със заем от 12,5 млн. PLN, които IDA отпусна на PZL Wrocław на 24 май 2007 г. („заемът от 2007 г.“) и чрез вноска в натура към капитала на PZL Wrocław от дружеството майка PZL Hydral под формата на прехвърляне на активи през декември 2007 г.
(64)
Полските власти подчертаха също, че заемът от 2007 г. е бил отпуснат с оглед на това IDA да получи дял от приблизително […] % в PZL Wrocław (съответстващ на замяна на дълг срещу акционерен капитал) и да постигне адекватна възвръщаемост на инвестирания капитал след като продаде своите акции в PZL Wrocław, докато PZL Hydral ще използва своето участие, за д удовлетвори публичните кредитори.
(65)
Заемът от 2007 г. беше отпуснат при променлива 3M WIBOR плюс 200 базисни пункта, 6,45 % по онова време, за първоначален период до 2007 г. и се основава на разбирането, че ще бъде удължен до извършването на замяната на дълга срещу акционерния капитал преди продажбата на PZL Wrocław. Заемът беше обезпечен със следното обезпечение:
-
особен залог (17) върху дълготрайните активи на PZL Wrocław (машини) от 5,5 млн. PLN, който беше вписан в регистъра на залозите.
-
обикновен залог (18) върху 66 850 акции, представляващи 100 % от предприятието към момента на сделката през май 2007 г. и […] % в края на 2007 г.
(66)
Полските власти уведомиха Комисията, че стойността на PZL Wrocław е била оценена по искане на IDA през март 2007 г. чрез консултантите Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych, действащи като независим експерт. Бяха използвани три метода за оценяване: базиран на приходи метод въз основа на дисконтираната нетна печалба (метод 1), базиран на приходи метод вз основа на дисконтираната нетна печалба плюс амортизацията (метод 2) и метод за дисконтиране на парични потоци (метод 3) (19), включително анализ на чувствителността (умерен, оптимистичен и песимистичен сценарий).
(67)
Посредством тези три метода стойността на PZL Wrocław беше оценена на:
Метод 1:
а)
при умерения сценарий стойността възлиза на […];
б)
при оптимистичния сценарий стойността възлиза на […];
в)
при песимистичния сценарий стойността възлиза на […].
Метод 2:
а)
при умения сценарий стойността възлиза на […];
б)
при оптимистичния сценарий стойността възлиза на […];
в)
при песимистичния сценарий стойността възлиза на […].
Метод 3:
а)
при умерения сценарий стойността възлиза на […];
б)
при оптимистичния сценарий стойността възлиза на […];
в)
при песимистичния сценарий стойността възлиза на […].
(68)
Следните три елемента бяха използвани за оценката на PZL Wrocław:
-
дружествени финансови прогнози, включващи паричния поток, нетната печалба и амортизацията за периода 2007-2011 г. с анализ на чувствителността (умерен, оптимистичен и песимистичен сценарий); вж. таблица 23 по-долу;
-
сконтов лихвен процент, базиран на среднопретеглената цена на капитала (Weighted Average Cost Of Capital, WACC), който се равнява на 10,25 % и
-
предположението, че паричният поток остава постоянен след периода 2007-2011 г.
Таблица 23
Различните сценарии, включени в проучването от 2007 г. (хил. PLN)
Година
2007
2008
2009
2010
2011
Умерен сценарий
Паричен поток
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетна печалба
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Амртизация
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетна печалба + амортизация
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Оптимистичен сценарий
Паричен поток
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетна печалба
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Амортизация
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетна печалба + амортизация
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Песимистичен сценарий
Паричен поток
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетна печалба
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Амортизация
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Нетна печалба + амортизация
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Сконтовият лихвен процент за трите метода на оценка се базира на среднопретеглената цена на капитала и се равнява на 10,25 % (20). Финансовата прогноза на дружеството, включваща паричния поток, нетната печалба и амортизацията за периода 2007-2011 г. с анализ на чувствителността (умерен, оптимистичен и песимистичен сценарий за периода 2007-2011 г.), се основава на данни, предоставени от PZL Wrocław. Според проучването тези данни се основават в голяма степен на прогнозните поръчки от Министерство на отбраната.
(70)
Въз основа на тази оценка, при определяне на стойността на дружествените акции, полските власти са се основавали на песимистичния сценарий, който дава най-нисък резултат. Въз основа на това те са приели, че обезпечението под формата на обикновения залог върху акциите на PZL Wrocław има пазарна стойност от най-малко 20,3 млн. PLN (21). Поради това, заедно със залога върху машините, които по това време са били на стойност 5,5 млн. PLN, полските власти считат, че стойността на обезпечението към този момент е надхвърляла стойността на заема.
(71)
Освен това въз основа на експертното проучване през 2007 г. IDA изрази становището, че изглежда уместно да се разчита на стойността на PZL Wrocław в края на 2007 г. в размер на […] и да вземе предвид умерения сценарий. IDA също така изрази становището, че ще постигне възвръщаемост на инвестицията си. Пряката възвръщаемост, която IDA би могла да получи, ако извърши замяна на дълг срещу акционерен капитал преди продажбата и придобие […] % от акциите (което е приблизителен процент и е било работната хипотеза, ползвана от IDA), е най-малко 48,5 млн. PLN.
(72)
Съответно полските власти заявиха, че по отношение на заема от 2007 г. IDA е действала като инвеститор в рамките на продажбата на PZL Wrocław. Полските власти също така посочиха, че поради тази причина заемът от 2007 г. не е бил предоставен на PZL Hydral, както е посочено в решението за откриване на процедурата.
(73)
Въз основа на новата приватизационна стратегия и плана за преструктуриране за периода 2007-2010 г., […], един […] водещ световен доставчик на системи и услуги за отраслите на авиацията, космическото оборудване и отбраната, чиито приходи възлизат на […] през 2009 г., започна преговори за продажбата на PZL Wrocław през първото тримесечие на 2007 г. и извърши необходимото надлежно проучване за PZL Wrocław през юли/август 2007 г. и февруари 2008 г. Тези преговори бяха резултат от съществуващо сътрудничество в областта на промишлеността.
(74)
На 31 януари 2008 г. […] представи оферта за акциите на PZL Wrocław, която повиши за първи път на 14 февруари 2008 г. На 17-18 март 2008 г. представителите на […] проведоха среща с IDA. На 2 април 2008 г. […] повиши офертата си за втори път. Цената, предложена за акциите на 2 април 2008 г., беше […] (което отразява стойността на PZL Wrocław към 31 декември 2007 г.) плюс промените в текущите активи, оценени по конкретна формула. Полските власти уведомиха Комисията, че прилагането на формулата, за да се отрази ръста на печалбата, ще доведе до повишение на цената от […].
(75)
Тази оферта беше в съответствие с оценката на независим експерт, упълномощен от IDA. От тази оценка, извършена от Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, беше заключено, че стойността на PZL Wrocław през март 2008 г. е била […] въз основа на метода за оценяване, който се базира на нетната стойност на активите („методът НСА“). Този метод възприема подход към оценката, ориентиран към активите, и взема под внимание стойността на активите и кредитния и дебитния аспект във и извън счетоводния баланс. Същевременно стойността на PZL Hydral въз основа на метода на дисконтирания паричен поток („методът ДПП“), при който се отчита бъдещият приход не само от материални, но и от нематериални активи, притежание на PZL Wrocław. Проучването не включва анализ на чувствителността (т.е. не описва различни сценарии).
(76)
При метода ДПП прогнозите за паричния поток от 2008 г. нататък се базират на финансовия план на PZL Wrocław за периода 2007-2013 г., в който се приема, че инфлацията ще бъде същата като прогнозираната от полската национална банка през февруари 2008 г. за въпросния период. Капиталовите разходи се оценяват на 16,65 %, което включва безрисковия лихвен процент (4,70 %), премията за пазарен риск (7,17 %), премията за секторен риск (1,78 %) и премията за размер на пазара (3 %) и позволява да се отчете размера на PZL Wrocław в сравнение с неговите конкуренти (като например […] или […]). В проучването се приема, че от 2014 г. нататък паричният поток ще се увеличава ежегодно с 3 % (въз основа на 2 % инфлация).
Таблица 24
Оценки на бъдещите парични потоци на PZL Wrocław (хил. PLN)
Година
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Собствени капиталови разходи ( %)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Оценки на бъдещите парични потоци
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Дисконтирани оценки на бъдещите парични потоци
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Методът на коригираната нетна стойност на активите е начин за оценяване на „функциониращо предприятие“ чрез коригиране на стойността на всички активи и задължения спрямо справедливата пазарна стойност (22). Коригирането на задълженията със счетоводна стойност в размер на 18,35 млн. PLN спрямо нетната стойност на активите в размер на […] беше постигнато въз основа на планираната за 2007 г. замяна на дълг срещу акционерен капитал. При последната корекция бяха взети под внимание извънбалансовите активи.
Таблица 25
PZL Wrocław -метод на коригирана НСА (хил. PLN) (23)
Счетоводна стойност
Стойност на нетните активи
Дълготрайни активи
25 710
[…]
Текущи активи
9 945
[…]
Задължения
18 350
[…]
Извънбалансови активи
0
[…]
Общо
17 305
[…]
(78)
Коригираната нетна стойност на дълготрайните активи е […], докато счетоводната им стойност възлиза на 25,710 млн. PLN. Корекцията е извършена основно чрез изчисляване на справедливата пазарна стойност на всички активи въз основа на проучване, изготвено на 29 март 2007 г. и представено на Комисията от независим експерт, Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. На практика проучването прави оценка на стойността на недвижимите имоти като сгради и земя. Стойността на сградите беше оценена въз основа на следната формула:
V = Cn(1-Lu/100) × R
„Cn“ представляват разходите по изграждането на нова сграда; „Lu“ е степента на използване на сградата, а „R“ е коефициент, който отчита ценовата разлика между различните региони. Стойността на земята се определя въз основа на сравнителен подход, при който цената на земята се счита равна на цената, получена за подобен парцел земя, коригирана с инфлационния диференциал.
(79)
Корекцията на задълженията със счетоводна стойност от 18,350 млн. PLN спрямо нетна стойност на активите в размер на […] беше постигната въз основа на планираната за 2007 г. замяна на дълг срещу акционерен капитал.
(80)
При последната корекция бяха взети под внимание извънбалансовите активи. Позициите, които не се включват в балансовия отчет, но които би следвало да се включат в оценката според авторите на проучването са: „организация на човешките ресурси“ и „организация на производствения процес“, като се вземат под внимание количествено неизмеримите аспекти в оценката, свързани със стойността на управлението на дружеството.
(81)
След офертата от […], през март 2008 г. полските власти отправиха уведомление до Комисията за плана като помощ за преструктуриране на PZL Hydral, като приеха, че PZL Wrocław ще бъде продаден за […]. Те включиха и заема от 2007 г. и допълнителен заем от 4 млн. PLN, които да бъдат отпуснати на PZL Wrocław като част от мерките за приключване на преговорите с […].
(82)
Допълнителният заем („заемът от 2008 г.“) беше предоставен на 2 април 2008 г., денят, в който IDA получи данни за второто повишение в офертата. IDA отпусна този заем като междинен заем до сключване на сделката с […]. PZL Wrocław се нуждаеше от парите, за да обработи повишаването на поръчките от Министерство на отбраната.
(83)
Заемът беше предоставен за срок от пет години при променлив лихвен процент въз основа на референтния процент на Комисията за Полша (6,42 % при отпускането) и беше гарантиран със следното обезпечение:
-
особен залог върху дълготрайни активи на PZL Wrocław (четири машини и елементи от оборудването) на стойност 2,8 млн. PLN, който беше вписан в регистъра на залозите;
-
прехвърляне на вземания съгласно търговски договор в размер на 5,2 млн. PLN.
(84)
Следователно полските власти считат, че стойността на залозите надхвърля стойността на заема.
(85)
Заемът беше предоставен, за да се даде възможност на PZL Wrocław да придобие машини, необходими за производствения процес. IDA предостави заема от 2008 г. в напреднал етап на преговорите с […] с предположението, че той ще бъде изплатен от PZL Wrocław със собствени средства или от инвеститора.
(86)
Въз основа на това полските власти заявиха, че IDA е действала не само по начин, сравним с този на частен инвеститор, но и като стопански субект, който продава PZL Wrocław.
(87)
Комисията също така беше уведомена от полските власти, че дейността на PZL Wrocław през 2008 г. е била частично финансирана с оперативен лизинг. През юни 2008 г. бяха подписани два договора за оперативен лизинг, […] и […] с частното дружество […]. Нетната стойност на лизинга съгласно тези договори е възлизала на 271 002 EUR и 401 263,20 EUR (0,82 млн. PLN, включително данък върху добавената стойност) (24). Разходите по лизинга за PZL Wrocław съгласно тези договори са били: 88 762,30 EUR, което представлява разликата между нетната стойност на машините и нетната стойност на лизинга. Тези договори функционират подобно на заемите, където обектът на лизинга служи като обезпечение. След изтичането на лизинга PZL Wrocław ще придобие правото на закупуване на машини на стойност 5 835 EUR. Преди да сключи тези договори за лизинг с PZL Wrocław, […] извърши цялостен анализ на финансовото и икономическото положение на дружеството, включително на капацитета му да генерира достатъчен паричен поток за изплащане на вноските.
(88)
В първоначалното си уведомление полските власти се позоваха и на предвидената в плана замяна на дълг срещу акционерния капитал в размер на 13,5 млн. PLN (плюс лихвата).
(89)
През март и април 2008 г. приключиха преговорите за условията и клаузите на договора за прехвърляне на акции. При все това на 14 април 2008 г. […] оттегли своята оферта. Според полските власти вероятната причина за оттеглянето са били значителните промени, настъпили на световния пазар в резултат от икономическата криза.
(90)
В резултат на оттеглянето на […] от преговорите процесът на продажба беше подновен. Продажбата беше обявена в националната и в международната преса под формата на покана за участие в преговори за закупуването на 100 % от акциите на PZL Wrocław. На 19 май 2008 г. поканата беше публикувана в „Puls Biznesu“ („Бизнес пулс“), най-голямото специализирано списание в Полша, и в „Rzeczpospolita“, най-големия ежедневник в страната. На 20-26 май 2008 г. тя беше публикувана и във „Flight International“, международното специализирано списание за авиация. През ноември 2008 г. подробности за планираната продажба бяха публикувани в „Raport Wojsko Technika Obronność“, списание за авиация на полски език с международна читателска аудитория. Не бяха получени оферти за закупуване на акциите.
(91)
В съответствие с това бяха положени допълнителни усилия и посочената по-горе информация беше препратена и представена директно от PZL Hydral на предприятията, които евентуално биха били заинтересовани от закупуване на PZL Wrocław. Полските власти посочиха, че продажбата е била обявена по време на панаири и мероприятия на промишлеността, включително въздушни демонстрации (25), както и чрез писма, разпратени до повече от 80 предприятия. Полските власти посочиха също, че информацията за продажбата е била постоянно налична на уебсайта на PZL Hydral, на който се регистрират 500 000 посещения всяка година. Като вземат предвид специфичния характер на продукцията на „PZL Wrocław“ (като доставчик на стоки и услуги за полските въоръжени сили PZL Wrocław е от особено значение за националната сигурност) и доста високото ниво на концентрация на авиационната промишленост в света, водещо до относително нисък брой потенциални инвеститори, полските власти заявиха, че всички потенциални инвеститори са имали възможността да получат информация за продажбата на PZL Wrocław и да вземат участие в този процес на приватизация. Поради това според полските власти целият сектор е бил запознат с продажбата.
(92)
Съобщението за продажбата е било само покана за преговорите и не е съдържало никакви специфични условия.
(93)
След подновените усилия на полските власти, през втората половина на 2008 г. IDA получи първото заявление за интерес, а по-късно и оферта от […]. През втората половина на 2008 г. IDA получи второ заявление за интерес, този път от […].
(94)
На 30 септември 2008 г. […] представи предварителна неангажираща оферта за закупуването на 100 % от акциите в PZL Wrocław („офертата от 30 септември 2008 г.“) за сумата от […]. […] е инвестиционен фонд, който инвестира в частния капиталов пазар и чийто собственик (частно лице) също така притежава 100 % дял в […] (26). Офертата от 30 септември 2008 г. беше изготвена за дружество без дългове и съдържаше условие финансовите резултати за 2009 г. (по-специално нетната печалба и EBITDA) да са подобни на тези за 2008 г. По-конкретно трябваше да бъдат постигнати стойности на EBITDA от най-малко […] и нетната печалба през 2009 г. трябваше да бъде най-малко […]; освен това се изискваше ръст на продажбите от 5 %. При все това в резултат на финансовата криза доходите на PZL Wrocław намаляха с около 35 % и показателите, определени в офертата, не бяха изпълнени. През първото тримесечие на 2009 г. PZL Hydral вече напълно осъзнаваше факта, че финансовият резултат няма да отговори на минималния праг, посочен в офертата на […]. Освен това в началото на 2009 г. беше потвърдено намаляването на поръчките от Министерство на отбраната, което имаше огромно значение върху доходността на предприятието през същата година. Не бяха осъществени последващи контакти с […].
(95)
През първото тримесечие на 2009 г. […], едно […] дружество, което е сред най-големите световни доставчици на модерни технологични продукти за авиацията (за търговски, регионални, корпоративни и военни летателни апарати) и промишлени продукти и което през 2009 г. регистрира оборот от […], започна преговори с оглед закупуването на акции в PZL Wrocław.
(96)
Това дружество извърши необходимото надлежно проучване между 20 април 2009 г. и 12 май 2009 г. Въз основа на това проучване на 20 август 2009 г. то подписа меморандум за разбирателство (което представя общото описание на планираната сделка) с IDA за закупуването на акциите на PZL Wrocław за сумата от […]. IDA пое ангажимента да гарантира, че публичните кредитори на PZL Hydral нямат претенции към активите на PZL Wrocław. В меморандума за разбирателство се приема, че самата IDA ще купи 100 % от акциите в PZL Wrocław и впоследствие ще ги продаде на инвеститора. Инвеститорът пое ангажимента да изпълни свой собствен подробен инвестиционен план на стойност от допълнително […] след продажбата. На 18 декември 2009 г. IDA, PZL Hydral и […] подписаха рамково споразумение. Приложение 2 към споразумението, в което се определят правилата, уреждащи частичната замяна на дълг срещу акционерен капитал, частичното отменяне и частичното изплащане на заемите от 2007 г. и 2008 г., беше приключено на 12 март 2010 г.
(97)
Полските власти потвърдиха, че продажбата не е била предмет на условия, по-специално условие за запазване на работните места. Полските власти също така уведомиха Комисията, че инвеститорът е свободен да определя търговските си отношения с Министерство на отбраната.
(98)
Подробно описание на преговорите с […] може да се намери в точка VI.
II.6. Правна оценка на плана от полските власти
(99)
Полските власти отбелязаха, че общите разходи по преструктурирането ще възлязат на 262,2 млн. PLN, разпределени както следва: преструктуриране на публичния дълг в размер на 234 млн. PLN, друго финансово преструктуриране в размер на 11,5 млн. PLN, инвестиции в размер на 11 млн. PLN, преструктуриране на активите в размер на 5,6 млн. PLN и преструктуриране на заетостта в размер на 0,3 млн. PLN.
(100)
Според полските власти общите разходи по преструктурирането на PZL Hydral ще бъдат финансирани от държавна помощ в размер на 130,5 млн. PLN и от собствено участие в размер на 132 млн. PLN. В съответствие с плана собственото участие представлява 50,3 % от разходите за преструктуриране. Собственото участие включва приходите от продажбата на дълготрайни активи и акции, както и средства, които ще предостави бъдещият инвеститор в PZL Wrocław.
(101)
По отношение на компенсаторните мерки в плана се предвижда продажбата на някои производствени активи, което е било извършено отчасти между 2004 г. и 2006 г., довеждайки до намаляване на капацитета. В съответствие с плана продажбата на машини и оборудване ще намали капацитета на дружеството с общо 380 000 машиночаса, т.е. с 42 %. По-голямата част от планираното намаление (315 000 машиночаса) вече е извършена. Според полските власти една трета от това намаление не е било необходимо за възстановяване на жизнеспособността, а е било предназначено за намаляване на производството в сферата на промишлената хидравлика, сегмент с ниска печалба, в който дружеството е решило да ограничи дейността си.
(102)
Освен това в плана се посочва, че на планираното оттегляне от определени (предполагаемо доходоносни) дейности и на продажбата на активите, които не са свързани с производството, следва да се гледа като на компенсаторни мерки по смисъла на Насоките за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (27) („Насоки за оздравяване и преструктуриране“). На последно място, според полските власти на приватизацията на PZL Wrocław, която ще позволи на конкурентите на предприятието да придобият капацитета, ноу-хау и пазарния дял на PZL Hydral, също следва да се гледа като на компенсаторна мярка.
III. СЪМНЕНИЯ, ИЗРАЗЕНИ ОТ КОМИСИЯТА ПРИ ОТКРИВАНЕТО И РАЗШИРЯВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(103)
За плана e отправено уведомление като случай на преструктуриране съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране. Поради това Комисията основа своята предварителна оценка на информацията, с която е разполагала на този етап. Въз основа на тази информация Комисията изрази следните съмнения:
(104)
По отношение на допустимостта на дружеството за предоставяне на помощ за преструктуриране съгласно Насоките за оздравяване и преструктуриране Комисията изрази съмнение, че PZL Hydral не е ползвало никаква помощ за оздравяване и преструктуриране през предходните десет години.
(105)
По-специално Комисията се пита дали несъбирането или късното събиране на публични задължения следва да не се разглежда като държавна помощ. Комисията посочи, че в случаите, когато публична организация, събираща социалноосигурителни вноски, толерира неплащането или късното плащане на тези вноски за продължителен период от време, тя без съмнение предоставя предимство на получателя чрез намаляване на товара, който тя представлява при обичайното прилагане на социалноосигурителната схема. (28) Въпреки че признава, че публичните кредитори са предприели определени мерки за принудително изпълнение, Комисията изрази съмнение дали те са били достатъчни или, ако са предприети на по-късен етап, достатъчно ефективни, особено по отношение на обезпечението, държано от публичните кредитори, и дали на тях може да се разчита. Поради това на този етап от производството Комисията изрази съмнение, че поведението на публичните кредитори е в било в съответствие с начина, по който биха действали частни кредитори при тези обстоятелства.
(106)
Комисията изрази също съмнения по отношение на другите мерки, за които полските власти са съобщили, че са независими от държавна помощ.
(107)
Комисията изрази съмнение дали частичното изплащане и частичното отписване на публични задължения, за които полските власти са съобщили, че са независими от държавна помощ, е било в съответствие с правилото за частния кредитор.
(108)
Комисията също така изрази съмнения по отношение на съвместимостта на плана с вътрешния пазар в контекста на точка 31 и сл. от Насоките за оздравяване и преструктуриране.
(109)
Комисията изрази съмнение, че предложеното участие е било реално и актуално и следователно планът е бил в съответствие с точки 43-45 от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Комисията изрази съмнение дали планираният приход от продажбата на PZL Wrocław, дори ако бъде постигнат, може да се разглежда като собствено участие в преструктурирането. Както е посочено по-горе, PZL Wrocław е създадено в края на 2004 г. Съгласно плана производствените активи е следвало да бъдат прехвърлени и процесът на приватизация да започне още през 2007 г. Първоначални оферти от потенциални инвеститори е трябвало да бъдат представени до четвъртото тримесечие на 2007 г. и след преговорите да се сключи предварително споразумение за продажба през първата половина на 2008 г. Но към момента на приемането на решението за откриване Комисията не е била информирана за интерес от страна на потенциални инвеститори за придобиване на PZL Wrocław.
(110)
Комисията изрази също съмнения, че планът ще гарантира дългосрочна жизнеспособност съгласно точки 34-37 от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Комисията отбеляза, че планираното преструктуриране е съсредоточено върху финансовото преструктуриране, т.е. около 90 % от всички разходи по преструктурирането са били заделени за изплащане на непогасени публични дългове. Следователно оставащите мерки за преструктуриране са по-скоро ограничени. Комисията отбеляза също, че както вече беше обяснено, към момента на приемането на решението за откриване тя не е била информирана за интерес от страна на потенциални инвеститори. Полша посочи също, че може да бъдат необходими по-нататъшни мерки за преструктуриране след приватизирането на дружеството, което породи допълнителни съмнения относно жизнеспособността на плана.
(111)
Комисията заяви също, че се нуждае от допълнителни разяснения относно съвместимостта на предложените компенсаторни мерки с точки 38-42 от Насоките за оздравяване и преструктуриране. Полските власти заявиха в уведомлението, че най-малко една трета от намаляването на капацитета е определено да намали капацитета в сегмента на нискорентабилната промишлена хидравлика. Въз основа на информацията, с която разполага, Комисията изрази съмнение, че реализираното или планирано от дружеството намаляване на производствения капацитет е било достатъчно. Комисията отбеляза също, че поне някои от предложените мерки изглеждат необходими за постигането на дългосрочна жизнеспособност. По-специално Комисията посочи, че продажбата на някои производствени активи в миналото изглежда е била специално предназначена да възстанови жизнеспособността. По подобен начин планираната продажба на недвижимо имущество ще послужи по-скоро за източник на финансиране отколкото като компенсация за нарушаване на конкуренцията.
IV. МНЕНИЕ НА ПОЛША ОТНОСНО ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(112)
Полските власти представиха мнението си относно решението за откриване по отношение на възможността да се приложи критерият за частен кредитор в докладвания случай, т.е. във връзка с капиталовите инжекции.
(113)
Полските власти заявиха, че предложените отписвания са в съответствие с правилото за частния кредитор предвид факта, че публичните кредитори биха получили повече, ако активите на PZL Hydral бъдат продадени отколкото в случай че дружеството обяви несъстоятелност. Полските власти заявиха също, че тази гледна точка се основава на икономически и финансов анализ и се споделя от засегнатите публични кредитори.
(114)
Полските власти заявиха, че двете капиталови инжекции, които ще бъдат отпуснати на PZL Hydral от IDA, и които според уведомлението ще бъдат заделени за плащането към публичните кредитори, не възпрепятстват прилагането на правилото за частния кредитор.
(115)
В допълнение полските власти заявиха, че пазарната стойност на PZL Wrocław е тясно свързана с правото му на собственост на авиационни сертификати и разрешения за търгуване с оръжие и с неговата изключително опитна и квалифицирана работна сила. В случай на обявяване на несъстоятелност не би било възможно тази организация да бъде възстановена до степен, приемлива за службите по авиационен надзор.
(116)
Полските власти оцениха собственото участие на 130 млн. PLN, което възлиза на 50 % от разходите по преструктурирането, дори ако несъбирането на публични задължения се разглежда като държавна помощ. Освен това полските власти отбелязаха, че продажбата на активи е в ход, така че всички предвидени в плана активи ще бъдат на разположение в рамките на преструктурирането.
(117)
По отношение на дългосрочната жизнеспособност на плана полските власти увериха, че целите на преструктурирането се изпълняват правилно. По-специално процесът на съсредоточаване на производството в източната част на територията на PZL Hydral доведе до намаляване на фиксираните разходи, до операционни подобрения в производството и до допълнителни приходи от отдаване под наем на освободеното пространство. Освен това производството и продажбите са били прехвърлени (включително и 570 служители) към PZL Wrocław, което е било икономически жизнеспособно по това време (данни за първите десет месеца на 2008 г.). Нетната печалба на PZL Wrocław в края на 2008 г. е оценена на приблизително 6 млн. PLN с продажби, възлизащи на 50 млн. PLN. Полските власти допълниха, че откакто е постигнато споразумение относно варианта с частния кредитор през четвъртото тримесечие на 2007 г., PZL Hydral и PZL Wrocław са изплатили навреме своите текущи задължения към публичните кредитори.
V. МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ
(118)
Комисията не получи мнения на трети страни.
VI. ПРОМЕНИ СЛЕД ОТКРИВАНЕТО НА ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ - ПРЕРАБОТЕНИЯТ ПЛАН
(119)
Полските власти считат, че продажната цена на акциите на PZL Wrocław, предложена от […], съответства на пазарната стойност на дружеството. Според полските власти предложената цена отразява финансовото състояние на дружеството, което се влоши през 2009 г. в резултат на финансовата криза и на намаляването на поръчките от полските въоръжени сили.
(120)
Полските власти посочиха също, че тази цена отразява макроикономическите условия. Само на Варшавската фондова борса варшавският борсов индекс (WIG) спадна с 36 %. Между април 2008 г. (оттегляне на […] от преговорите) и юни 2009 г. пазарните позиции на публично търгуваните дружества в авиационния сектор с подобен на PZL Wrocław производствен профил се понижиха драстично. Акции в […], към които принадлежи […], спаднаха с […] %, акции в […] с […] % и акции в […] с […] %.
(121)
[…] извърши необходимото надлежно проучване (вж. точка 96). В проучването се сравняват цифровите данни, отнасящи се за […] на 32 предприятия в авиационния сектор. В проучването се изчисляват средните коефициенти, които определят как тези […]. Тези коефициенти тогава се прилагат към […]. Резултатът беше […].
(122)
Въпреки това от разговорите с IDA относно оценката на инвеститора става ясно, че на този етап […] е силно зависим от един клиент - полските въоръжени сили, от който то очаква да получи […] % от планираните си приходи през 2010-2013 г. по програмата за модернизация, чийто резултат е несигурен, и може да започне производство по несъстоятелност, ако финансовото състояние на PZL Wrocław не се подобри през 2010 г.
(123)
Въз основа на това инвеститорът твърди, че като предлага […] за акциите на PZL Wrocław, той на практика ще изплати премия за тях.
(124)
Веднага щом стана известна цената, предложена от инвеститора, IDA започна преговори с публичните кредитори за частични плащания и частични отписвания на вземанията им, както са определени в плана, въз основа на постъпленията от продажбата на активите на PZL Hydral без никакви допълнителни капиталови инжекции.
(125)
За тази цел на 15 януари 2010 г. IDA възложи на консултантското дружество Ernst&Young да направи проучване. Ernst&Young беше инструктирано, в качеството му на независим експерт, да изготви сравнение между следните два сценария:
-
производство по несъстоятелност на PZL Hydral, включително на дъщерното му предприятие PZL Wrocław;
-
уреждане на задължения въз основа на постъпленията от продажбата на PZL Wrocław на […] за […] и постъпленията от продажбата от други активи на PZL Hydral.
(126)
Ernst&Young изготви оценка на положението за всеки отделен публичен кредитор: Службата за социално осигуряване, Регионалната данъчна служба на Долна Силезия, Полската данъчна служба на Wrocław Psie, Градският съвет на Wrocław, Държавният фонд за рехабилитация на хората с увреждания, Регионалната служба на Долна Силезия и Министерството на финансите. В анализа не е включена IDA, тъй като тя не е кредитор на PZL Hydral, а само негов акционер.
(127)
Проучването на Ernst&Young е завършено на 24 февруари 2010 г. То се основава на консервативния подход: измерени са количествено единствено сумите, които се очаква да бъдат директно събрани съгласно всеки сценарий. Поради това в анализа не се отчитат алтернативните разходи (29), дългосрочните прогнози за печалбата и инфлацията.
(128)
Сценарият за обявяването в несъстоятелност, който води до ликвидация, беше анализиран с предположението, че ликвидацията ще бъде разумно ефективна. Като основа за своята методология той посочва изискванията за подходящ критерий за частен кредитор, основаващ се на съдебната практика (Испания/Комисия и Hamsa/Комисия), който анализира поведението на публичната организация от гледна точка на частен кредитор, който търси удовлетворяване от длъжник във финансово затруднение (30). Отчетът се основава на анализ на всеки отделен кредитор, като по-специално се взема предвид обезпечението на кредитора върху активите на длъжника и степента, до която вземанията могат да бъдат погасени, в случай че длъжникът обяви несъстоятелност (31).
(129)
За да се установят стойността на активите при несъстоятелност, в проучването на Ernst&Young се приема, че стойността на недвижимите дълготрайни активи при спешна продажба представлява 50 % от тяхната справедлива стойност. За да установи справедливата стойност, Ernst&Young се основават на методите, определени в Международния счетоводен стандарт 16 за имоти, машини и съоръжения и използват налични оценки от независими експерти. Намалението от 50 % е обосновано с ниската ефективност на производствата по несъстоятелност в Полша, където приходите от продажби на активи съставляват средно 26,86 % от тяхната справедлива стойност.
(130)
В проучването на Ernst&Young се отбелязва също, че постъпленията, които публичните кредитори могат да очакват при сценария за несъстоятелност, зависят от съответното класиране на обезпеченията им върху активите, които са ипотекирани. За тази цел в проучването на Ernst&Young се прави преглед на ипотекираните активи на PZL Hydral, стойността на съответните ипотеки и класирането на кредиторите.
(131)
Въз основа на предположенията, изложени в предишните два параграфа, Ernst&Young прогнозира, че общата събрана сума от активите, гарантирани от ипотеки, в случай на несъстоятелност възлиза на 52,4 млн. PLN; три публични кредитори (Държавният фонд за рехабилитация на хората с увреждания, Регионалната служба на Долна Силезия и Министерството на финансите) няма да могат да съберат нищо, а останалите кредитори ще могат да съберат следните суми: Службата за социално осигуряване - 44,8 млн. PLN, Регионалната данъчна служба на Долна Силезия - 2,3 млн. PLN, Полската данъчна служба на Wrocław Psie - 0,457 млн. PLN и Градският съвет на Wrocław - 4,9 млн. PLN.
(132)
Действителната сума на постъпленията при сценария за несъстоятелност следва да бъде коригирана чрез прибавяне на сумата, събрана от другите активи на PZL Hydral, т.е. 13,5 млн. PLN (32). Съответно постъпленията при несъстоятелност възлизат на 66 млн. PLN, както е посочено в таблица 26.
(133)
При сценария за продажбата на активи се предвижда продажбата на всички активи на PZL Hydral, посочени в плана, за сума в размер на 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki Hydral Sp. z o.o. за […], недвижимо имущество на BBCenter за […], автомобилен парк за […], Zakład Cieplowniczy Term-Hydral Sp. z o.o. за […], електроцентрала (GSZ) за […], PZL Wrocław за […], леярния завод за […] PLN, миноритарни дялове за […] и изплащане на вземанията на PZL Hydral в размер на […].
Таблица 26
Сравнение на сценария с продажбата и на сценария за несъстоятелност от гледна точка на PZL Hydral през 2010 г. (в PLN) в проучването на Ernst&Young
Публичен кредитор
Обща сума на задълженията (33)
Постъпления при сценария за несъстоятелност
Постъпления при сценария за продажбата на активи
Социалноосигурителен фонд
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Регионална данъчна служба на Долна Силезия
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Полска данъчна служба на Wrocław Psie
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Градски съвет на Wrocław
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Държавен фонд за рехабилитация на хората с увреждания
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Регионална служба на Долна Силезия
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Министерство на финансите
24 050 232,71
-
500 000,00
Общо
317 881 857,5
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Таблица 26 показва, че според проучването на Ernst&Young Службата за социално осигуряване ще събере 47,7 % от вземанията си, Регионалната данъчна служба на Долна Силезия ще събере 30,6 %, Полската данъчна служба на Wrocław Psie - 85,8 %, Градският съвет на Wrocław - 18,2 %, Регионалната служба на Долна Силезия ще събере всичките си вземания, Държавният фонд за рехабилитация на хората с увреждания ще събере 38,9 % и Министерството на финансите - 2,1 %.
(135)
Съгласно полското право веднага след като публичните кредитори се съгласят да уредят вземанията си чрез частични отписвания, върху тези вземания се преустановява начисляването на лихва и тя се начислява само ако не е извършено плащане, както би било при сценария за несъстоятелност. Поради това задълженията, посочени в таблица 26, включват подходяща лихва с обратно действие от датата на споразумението от 2007 г. за всички публични кредитори освен за Регионалната данъчна служба на Долна Силезия (за която все още се начислява лихва върху някои данъчни задължения) и Регионалната служба на Долна Силезия (за която все още се начислява лихва) поради специфичното правно естество на тяхното вземане.
(136)
Следва да се отбележи, че що се отнася до Градския съвет на Wrocław, Държавния фонд за рехабилитация на хората с увреждания и Регионалната данъчна служба на Долна Силезия преработеният план предвижда частичното отсрочване на плащането към публичните кредитори и изплащането на вноски на част от тези задължения докато не се осъществи продажбата на активите на PZL Hydral, т.е. задълженията ще бъдат изплатени отчасти. По-специално в споразумението подробно се предвижда следното:
-
изплащането на сумата от 4,9 млн. PLN, дължима към Градския съвет на Wrocław, е отсрочено;
-
изплащането на сумата от 5 млн. PLN, дължима към Държавния фонд за рехабилитация на хората с увреждания, е отсрочено;
-
18,25 млн. PLN ще бъдат използвани за частично изплащане на сумата, дължима към Регионалната данъчна служба на Долна Силезия; част от това изплащане е отсрочено, част ще бъде изплатена на вноски (34) и част ще бъде изплатена с лихва, начислена към датата на плащането.
(137)
На тази основа според проучването на Ernst&Young (вж. таблица 26) при продажбата на PZL Wrocław и на останалите активи на PZL Hydral кредиторите ще получат общо 122 млн. PLN, докато в случай на несъстоятелност, водещ до ликвидацията на PZL Hydral, кредиторите ще получат само 66 млн. PLN, а три от тях (Министерството на финансите, Регионалната служба на Долна Силезия и Държавният фонд за рехабилитация на хората с увреждания) няма да получат нищо.
(138)
При сценария за продажбата публичните кредитори ще отпишат общо 195 млн. PLN от публичните задължения. Въпреки това всеки от публичните кредитори е по-облагодетелстван при сценария за продажбата отколкото при варианта за несъстоятелност. Публичните кредитори ще съберат общо 38,5 % от дължимата им сума.
(139)
Полските власти информираха Комисията, че въз основа на констатациите в проучването на Ernst&Young публичните кредитори се съгласиха на частичното изплащане на вземанията си през 2010 г.
(140)
В рамките на разговорите с […] IDA се съгласи нейните кредити да бъдат частично заменени, частично изплатени и частично отписани. Съгласно приложение 2 към рамковото споразумение IDA трябваше да преобразува част от главницата на заема от 2007 г. и част от главницата на заема от 2008 г., възлизащи общо на […], в акционерен капитал и ликвидни активи на PZL Wrocław и да отмени лихва в размер на […] върху заема от 2007 г. След тази замяна акционерният капитал на PZL Wrocław трябваше да бъде намален чрез подаване на искане за тази цел пред компетентния съд.
(141)
Полските власти посочиха, че финансовото състояние на PZL Wrocław е било влошено единствено през 2009 г. вследствие на икономическия спад, който не би могло да бъде предвиден и който е довел до намаляване на поръчките от полските въоръжени сили с почти […] %. Следователно състоянието на IDA като кредитор значително се е влошило, както и перспективите за събиране на вземанията ѝ в пълен размер.
(142)
Разпоредбите на приложение 2 към рамковото споразумение са договорени в тясна връзка с резултатите от притурката към проучването на Ernst&Young. Тази притурка е изготвена на 24 февруари 2010 г. В нея се анализират два сценария - за несъстоятелност, водещ до ликвидацията на PZL Wrocław, и за продажбата му на инвеститора. По-специално в притурката се акцентира върху това, което IDA ще получи от нейното обезпечение при сценария за несъстоятелност и го сравнява със сумите, които може да очаква, ако PZL Wrocław бъде продадено на инвеститора.
(143)
В притурката към проучването на Ernst&Young се посочва, че активите на PZL Wrocław са обременени със залози и ипотеки. Счетоводната стойност на всички активи на PZL Wrocław към 31 декември 2009 г. възлиза на 52,5 млн. PLN, от която гарантираните активи възлизат на 21,3 млн. PLN, а негарантираните/необременените активи - на 31,2 млн. PLN.
(144)
Дори в случай че негарантираните/необременените активи представляваха […] % от стойността на активите на PZL Wrocław, ако продажбата на PZL Wrocław не се осъществи, данъчните органи, с цел събиране на вземанията си, ще издадат данъчно постановление съгласно членове 112 и 118 от Данъчния кодекс (35), обявявайки, че PZL Wrocław е платец на задълженията на PZL Hydral за периода 2006-2007 г. Това се потвърждава от писмо от Регионалната данъчна служба на Долна Силезия от 23 ноември 2007 г., в което се казва, че ако преструктурирането се провали, ще бъдат предприети мерки за принудително събиране съгласно член 112 от Данъчния кодекс.
(145)
Тъй като PZL Wrocław притежава производствените активи на PZL Hydral (която то закупи между 2004 г. и 2007 г.), това решение ще има отражение върху някои публични задължения на PZL Hydral. Стойността на вземанията, които ще бъдат засегнати от такова производство, ще съответства на публичните задължения на PZL Hydral, натрупани през периода 2006-2007 г., и ще възлиза най-малко на 64,4 млн. PLN (36). Според притурката към проучването на Ernst&Young стойността на тези вземания ще надхвърли счетоводната стойност на негарантираните/необременените активи. В същото време счетоводната стойност на тези активи следва да се разглежда в съответствие с пазарната им стойност, тъй като те представляват вземания, парични средства и други ликвидни активи.
(146)
Поради това, в случай че PZL Wrocław обяви несъстоятелност, само активите, обезпечени от ипотеки и от особени залози, ще имат приоритет пред вземанията на данъчните органи. Вземанията на необезпечените частни кредитори на PZL Wrocław не са могли да бъдат удовлетворени от активите на PZL Wrocław. Предвид факта, че не всички вземания на кредиторите ще бъдат удовлетворени от имуществото при несъстоятелност, акциите на PZL Wrocław биха имали нулева стойност в случай на несъстоятелност. По същия начин, тъй като само притежателите на особени залози и ипотеки ще бъдат удовлетворени, обикновените залози са без стойност.
(147)
Въз основа на това в притурката към проучването на Ernst&Young се анализира стойността на особения залог на IDA относно активите на PZL Wrocław. Стойността на обезпечението под формата на особени залози относно машините се определя въз основа на допускането, че стойността на активите, заложени в случай на несъстоятелност, ще възлиза на 50 % от тяхната нетна счетоводна стойност, тъй като справедливата им стойност не е била налична и стойността на движимите дълготрайни активи е била обект на промяна в съответствие с приложимата степен на амортизация. Ernst&Young приемат, че стойността в случай на спешна продажба е представителна в светлината на възможността за използване на оценените активи за определени цели и като част от конкретни производствени процеси, на възможността за използването им за други цели и на характера на договорите, с които те са свързани. В проучването на Ernst&Young се посочва, че когато активите за продажба са много специфични и се използват за представяне пред конкретен купувач, тяхната ликвидационна стойност може да бъде много ниска и може да възлиза на 30 % от нетната им счетоводна стойност. Като пример за това Autoglass Group SA, чиято счетоводна стойност възлизаше на 19,8 млн. PLN, беше продадено в производство по несъстоятелност за 6 млн. PLN. В допълнение въпросните активи на PZL Wrocław, които са служели като особен залог, включват много артикули с ниска стойност. По-специално заемът от 2007 г. е обезпечен със списък от 1 709 артикула, които са се обезценили през годините и около 1 400 артикула са на стойност под 3 500 PLN; вследствие на това е извършена еднократна обезценка.
(148)
Както в основния доклад, така и в притурката към проучването на Ernst&Young не се отчита въздействието на инфлацията, т.е. предвид възможното проточване на производството по несъстоятелност, върху оценката на сценария за несъстоятелност от гледна точка на кредиторите на PZL Wrocław.
(149)
Според това проучване нетната счетоводна стойност на активите, които служат като особен залог върху машини, към 31 януари 2010 г. е 2 106 392,71 PLN. Ако тази формула се приложи към нетната счетоводна стойност на активите, тяхната стойност (при несъстоятелност), в случай на спешна продажба се оценява на 1 053 196,36 PLN.
(150)
В притурката към проучването на Ernst&Young се заключава, че IDA ще получи 1 053 196,36 PLN при сценария за несъстоятелност и [ 1 053 196,36 PLN] при сценария за продажба (както е посочено в приложение 2 към рамковото споразумение).
(151)
Полските власти информираха Комисията, че нетната счетоводна стойност на активите, които служат като особен залог за заема от 2007 г., в ревизираните финансови отчети за 2007 г. възлиза на сума в размер на 5 480 861,37 PLN, а в ревизираните финансови отчети към 31 януари 2010 г. - на 818 967,55 PLN.
(152)
Полските власти информираха Комисията, че нетната счетоводна стойност на активите, които служат като особен залог за заема от 2008 г., възлиза на 2 763 000 PLN съгласно отчета на независимия експерт с дата 1 февруари 2008 г. Счетоводната стойност на тези активи съгласно ревизираните финансови отчети към 1 февруари 2008 г. възлиза на 1 883 098,97 PLN, а нетната счетоводна стойност на тези активи съгласно ревизираните финансови отчети към 31 януари 2010 г. възлиза на 1 287 425,16 PLN.
(153)
Полските власти съответно прекратиха двете капиталови инжекции за PZL Hydral с аргумента, че частичните отписвания и частичните изплащания на публични задължения са независими от държавна помощ в съответствие с правилото за частния кредитор. Те заявиха също, че поведението на публичните кредитори в миналото (1998-2007 г.) е било в съответствие с правилото за частния кредитор. Те посочиха също, че продажбата на PZL Wrocław е била открита, прозрачна и безусловна и че цената, предложена от инвеститора, би могла да се разглежда като пазарна цена. Полските власти заявиха, че заемите от 2007 г. и 2008 г. са били отпуснати при пазарни условия. Те също така прекратиха замяната на дълг срещу акционерен капитал за заема от 2007 г., описан по-горе, но предложиха частична замяна за заемите от 2007 г. и 2008 г. преди продажбата с аргумента, че това е в съответствие с правилото за частния кредитор.
VII. КОМПЕТЕНТНОСТ НА КОМИСИЯТА
(154)
Началната част на някои мерки, а именно несъбирането на публични задължения от PZL Hydral, започна през 1998 г., т.е. преди присъединяването на Полша към ЕС на 1 май 2004 г.
(155)
Съгласно Договора за присъединяване мерки за помощ, приведени в действие в новите държави-членки преди присъединяването, и които са приложими и след присъединяването, представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз и не са съществуваща помощ, следва да се считат за нова помощ за целите на прилагането на член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
(156)
В точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване се определя процедурата за временен механизъм. Тя представлява правна рамка за оценка на схемите за помощ и на индивидуалните мерки за помощ, приведени в действие в нова държава-членка преди датата на нейното присъединяване към ЕС и приложими и след присъединяването.
(157)
Мерки за помощ, които са били приведени в действие преди присъединяването и които не са приложими след присъединяването, не могат да бъдат оценявани от Комисията нито съгласно процедурата за временен механизъм, нито съгласно процедурата, заложена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз. От друга страна, мерки, които са били приведени в действие след присъединяването, ще бъдат оценени от Комисията като помощ, за която е отправено уведомление, или като неправомерна помощ в съответствие с процедурата, заложена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
(158)
Мярка, приведена в действие преди присъединяването, е приложима след присъединяването, ако след присъединяването продължава да е в състояние да доведе до предоставянето на допълнителна помощ или увеличаване на размера на вече предоставена помощ, т.е. ако точната икономическа рискова експозиция за държавата не е известна на датата, на която мярката е била приведена в действие, и която продължава да не е известна на датата на присъединяване.
(159)
В настоящия случай Комисията отбелязва, че несъбирането на задълженията от страна на публичните кредитори е започнало през 1998 г. и е продължило до датата на присъединяване. Комисията счита, че несъбирането на всички задължения, непогасени към 1 май 2004 г., считано от посочената дата, попада в нейните правомощия.
(160)
Предвид изложеното по-горе, несъбирането на публичните задължения, непогасени към 1 май 2004 г., представлява мярка, приложима след присъединяването, и попада в правомощията на Комисията съгласно член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
VIII. ОЦЕНКА
(161)
В съответствие с член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, държавна помощ е помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки.
(162)
Условията, определени в член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, са кумулативни и за да бъде квалифицирана дадена мярка като държавна помощ, всички условия трябва да бъдат изпълнени едновременно.
(163)
В следващите раздели Комисията оценява евентуалната държавна помощ за PZL Hydral и PZL Wrocław поотделно.
(164)
Тя установява следните мерки, засягащи PZL Hydral:
-
планирани и прекратени капиталови инжекции за PZL Hydral;
-
събиране на публичните задължения на PZL Hydral (1998-2007 г.);
-
споразумение за удовлетворяване на публичните кредитори на PZL Hydral (2007-2010 г.).
(165)
Тя установява следните мерки, засягащи PZL Wrocław:
-
заема от 2007 г.;
-
заема от 2008 г.;
-
замяната на дълг срещу акционерен капитал за заемите от 2007 г. и 2008 г.
(166)
Комисията отбелязва, че полските власти оспорват класифицирането на горепосочените мерки като държавна помощ, като твърдят, че мерките отговарят на критерия за частния кредитор (в случая с мерките за PZL Hydral и замяната на дълг срещу акционерен капитал през 2010 г. в случая с PZL Wrocław) и критерия за инвеститор при пазарни условия (в случая със заемите от 2007 г. и 2008 г. на PZL Wrocław).
VIII.1. Прекратени капиталови инжекции за PZL Hydral
(167)
В съответствие с член 8 от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (37) („процедурният регламент“) държавата-членка може, след откриването на официалната процедура по разследване, да оттегли уведомлението в разумен срок, преди Комисията да вземе решение за това дали мярката, за която е отправено уведомление, представлява помощ. В подобни случаи Комисията прекратява процедурата, тъй като тя губи своето значение.
(168)
Полските власти прекратиха двете обявени капиталови инжекции (за 113 млн. PLN). Следователно разследването на тези мерки от Комисията губи своето значение.
VIII.2. Несъбиране на публични задължения на PZL Hydral (1998-2007 г.)
(169)
Държавната помощ може да бъде отпусната на PZL Hydral под формата на продължително несъбиране на публични задължения на дружеството от страна на различни публични кредитори.
(170)
Комисията посочва, че член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз обхваща интервенции под различна форма, които намаляват нормалните разходи на дружеството и които поради това да не са субсидии в строгия смисъл на думата, са подобни по същество и имат същото въздействие. Повсеместно в съдебната практика е възприето, че поведението на публичен орган, отговорен за събирането на социалноосигурителни вноски, който проявява търпимост към изплащането на посочените вноски със закъснение, предоставя значително търговско предимство на дружество във финансово затруднение, като намалява товара за това дружество, свързан с обичайното прилагане на социалноосигурителната схема, което не може да бъде изцяло компенсирано от лихвата и глобата за неустойка, приложими към него (38). Този аргумент се прилага mutatis mutandis към други тарифи, такси и данъци, събирани от публичните органи.
(171)
В настоящия случай публичните органи по събирането на социалноосигурителни вноски не са събрали в пълен размер вземанията си от PZL Hydral за периода 1998-2007 г., когато публичните кредитори са приели плана (вж. точка 60 и сл.).
(172)
От съдебната практика произтича, че с цел да се определи дали дадена държавна помощ е била предоставена от публичните органи чрез несъбиране на публични вземания, е необходимо да се провери дали въпросното дружество очевидно не е могло да получи подобни улеснения от частен кредитор в същото положение спрямо дружество като публичен орган по събирането (39).
(173)
Комисията отбелязва, че за да се гарантира дългосрочната икономическа жизнеспособност на PZL Hydral, неговият собственик по това време - полското Министерство на финансите, а впоследствие IDA, е разработил приватизационна стратегия въз основа на проучване от 1998 г., извършено от частни консултанти, и е започнал да търси инвеститори (вж. точка 54). Частните и публичните кредитори са подкрепили този подход и активно са се включили в него.
(174)
През 2002 г. полските власти, все още с подкрепата на частни и публични кредитори, започнаха преговори с […]. Тези кредитори редовно са запознавани с постигнатия напредък (вж. съображения 30 и 56).
(175)
Комисията отбелязва, че както частните, така и публичните кредитори са счели, че стойността на PZL Hydral, и по-специално на неговата дейност в областта на авиацията и отбаната, като действащо предприятие далеч надхвърля стойността на активите му, по-специално поради неговите сертификати за продукция с военно предназначение и разрешения за търговия с оръжия, както и на човешкия му капитал, и че поради тази причина те са се споразумели да се въздържат от образуване на производство по несъстоятелност срещу PZL Hydral.
(176)
Комисията по-специално отбелязва, че основните частни кредитори, т.е. банка […] и банка […], са се въздържали от принудително събиране на вземанията си, въпреки че са притежавали първокласно обезпечение (вж. съображения 32 и 34), което е имало изпълнителна сила въз основа на банкови нареждания за изпълнение и което относително лесно е можело да бъде на разположение (вж. точка 28).
(177)
От друга страна, публичните кредитори са предприели действия по събирането чрез съдебен изпълнител и до края на 2007 г. са събрали обща сума в размер на 28,76 млн. PLN (вж. точка 41).
(178)
Поради това Комисията заключава, че между 1998 г. и 2007 г. PZL Hydral е имало възможност да получи равностойни средства от два частни кредитора, т.е. банка […] и банка […], които не са били просто в еднакво, а всъщност в по-добро положение по отношение на това дружество в сравнение с публичните органи по събирането.
(179)
Комисията заключава също, че решението както на частните, така и на публичните кредитори да се въздържат от образуване на производство по несъстоятелност срещу PZL Hydral, е било обосновано от добрите перспективи за възстановяване на жизнеспособността на дейностите в областта на авиацията и отбраната веднага щом дълговете в тази област бъдат изплатени, както е посочено в разработената през 1998 г. стратегия (вж. точка 54).
(180)
Поради това несъбирането на вземанията, дължими към публичните органи по събирането от тях през периода 1998-2007 г., не предоставя никаква предимство за PZL Hydral, тъй като публичните власти са действали по начин, по който би действал частен кредитор, и следователно това не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функциониранет на ЕС.
VIII.3. Изплащане на публичните задължения на PZL Hydral (2007-2010 г.)
(181)
След неуспеха на преговорите за приватизация с […]основните частни кредитори на PZL Hydral, т.е. банка […] и банка […], са уредили вземанията си от PZL Hydral.
(182)
Вземанията на частните кредитори са уредени съответно през април 2003 г. (банка […]) и през ноември 2006 г. (банка […]). Въпреки доброто качество на обезпечението им, съответно банка […] прие уреждането на дълговете на PZL Hydral в размер на 51,6 млн. PLN срещу плащане на сума от 4 млн. PLN, а банка […] прие уреждането на дълговете на PZL Hydral в размер на 86,4 млн. PLN срещу плащане на сума от 11,5 млн. PLN (вж. точки 31 и 33).
(183)
Публичните органи по събирането постигнаха споразумение за уреждане на дълговете с IDA и PZL Hydral през 2007 г., което беше включено в плана през ноември 2007 г. Това споразумение съдържаше четири основни елемента:
-
PLZ Hydral ще плати всички нови данъци, такси и вноски в срок;
-
PZL Hydral ще изплати част от непогасените си задължения на вноски; плащането на остатъка ще бъде отложено докато PZL Hydral не продаде своите дъщерни фирми и активи;
-
PLZ Hydral ще продаде всички свои дъщерни фирми и активи и ще използва постъпленията, за да погаси неизплатените си дългове;
-
дейността на PLZ Hydral в сферата на авиацията и отбраната ще бъде отделена в дъщерната фирма PZL Wrocław, която впоследствие ще бъде приватизирана и ще се плати на публичните кредитори от постъпленията. Това ще превърне дружеството PLZ Hydral в „празна черупка“, която ще бъде ликвидирана.
(184)
В съответствие с прогнозираните постъпления от продажбите през 2007-2010 планът предвижда на публичните органи по събирането да бъдат изплатени 120,8 млн. PLN (вж. точка 61). Впоследствие това се оказа добра прогноза, тъй като установената през 2010 г. сума възлиза на 122,3 млн. PLN (вж. точка 133).
(185)
Комисията отбелязва, че в плана също така се предвиждат също две капиталови инжекции за PLZ Hydral, които са предназначени да увеличат размера на наличната парична сума за уреждане на минали задължения. Включването на тези капиталови инжекции в плана е трябвало да бъде предмет на предварително разрешение от Комисията; следователно, когато е било постигнато споразумение за плана, на публичните кредитори е било ясно, че те не биха могли да гледат на включването на тези допълнителни суми в плана като придобити и сигурни.
(186)
Комисията отбелязва също, че планът не включва окончателно решение относно начина на разпределяне на постъпленията между отделните публични кредитори. Това разпределение трябваше да бъде направено след осъществяване на процеса на продажба на дъщерните предприятия и активите въз основа на действителните постъпления от продажбата, като се има предвид обезпечението на отделните публични кредитори върху тези активи.
(187)
Що се отнася до оценката на поведението на публичните кредитори от 2007 г. до 2010 г., Комисията счита, че трябва да бъдат оценени две различни решения от страна на публичните кредитори: първо, решението през 2007 г. да одобрят плана, и второ, решението през 2010 г. да се приеме окончателното уреждане, както е изложено подробно в таблица 26 от настоящото решение.
(188)
В съответствие със съдебната практика на Съда в подобни ситуации Комисията трябва да приложи правилото за частния кредитор, т.е. за да определи дали намаляването на яои дългове, дължими от предприятие в затруднение към публичноправен орган представлява държавна помощ, тя трябва да сравни този орган с частния кредитор, който се стреми да събере суми от длъжник във финансово затрднение (40).
(189)
Но в съответствие със съдебната практика, когато дружество, изправено пред значително влошаване на финансовото му състояние, предложи на кредиторите си споразумение или поредица от споразумения за преструктуриране на дълга с оглед подобряване на състоянието и избягване на неплатежоспособност, всеки кредитор трябва да вземе своето решение като има предвид, от една страна, предложената му сума съгласно предложеното споразумение и, от друга страна, сумата, която счита, че ще може да събере в случай на ликвидация на дружеството. Решението му е повлияно от редица фактори, включително от положението на кредитора като притежател на обезпечено, преференциално или обикновено вземане, от характера и степента на всяко обезпечение, което той притежава, от оценката му на вероятността да бъде възстановена жизнеспособността на дружеството и рисковете от загуби, които се увеличават, в случай че всичко това не се реализира, и от сумата, която той ще получи при ликвидация. Например, ако се окаже, че дружеството се ликвидира, продажната стойност на неговите активи е достатъчна да покрие само ипотека и преференциални вземания, обикновените вземания биха се обезценили. При тези обстоятелства, ако обикновеният кредитор приеме тменянето на голяма част от вземанията си, това наистина не би могло да се счита за жертва (41).
(190)
Комисията отбелязва, че условията на удовлетворяването на публичните органи по събирането се различават от условията на удовлетворяването на двете частни банки.
(191)
На първо място, частните банки избраха варианта за незабавно изплащане, докато публичните органи по събирането се съгласиха да изчакат резултатите от продажбата на активите и дъщрните предприятия на PLZ Hydral.
(192)
На второ място, очакваният от публичните органи по събирането процент на събиране на вземания далеч надхвърля процента на събиране вземания от страна на частните банки: банка […] получи 7 %, банка […] получи 13 %, докато публичните органи по събирането могат да очакват да получат 38,5 % въз основа на постъпленията от продажбата в размер на 122,3 млн. PLN.
(193)
Комисията трябва да оцени дали решението на публичните кредитори да одобрят през 2007 г. плана, който по същността си се различава от удовлетворяването, получено от частните кредитори, би могло да бъде взето от частен кредитор в тяхното положение, като се прилагат принципите, определени в съображения 188 и 189 по-горе.
(194)
На първо място, Комисията отбелязва, че публичните кредитори са притежавали единствено ограничено обезпечение и че тяхното обезпечение е било с по-ниско качество от това на частните банки (вж. таблици от 16 до 20 по-горе). Поради това те са се намирали в по-слаба позиция за водене на преговори. Същевременно след удовлетворяването на частните кредитори качеството на тяхното обезпечение значително се е повишило, предоставяйки им допълнителна гаранция, така че дори планът не проработи в съответствие с предвиденото, те все още биха получили приемлив процент на събираемост от активите.
(195)
Второ, Комисията отбелязва, че публичните кредитори биха могли да очакват, въз основа на допусканията, залегнали в основата на плана, много по-висок процент на събираемост в сравнение с частните кредитори, които са избрали варианта за бързо удовлетворяване.
(196)
Трето, Комисията отбелязва, че частните кредитори са получили уверения от PZL Hydral и PZL Wrocław, че всички нови задължения ще бъдат изплатени в срок.
(197)
Четвърто, Комисията отбелязва, че по отношение на непогасените задължения PZL Hydral се е съгласило на график за плащане, който предвижда част от дълга да бъде изплатена на вноски, а остатъкът да бъде изплатен след оповестяването на постъпленията от продажбата на активите и дъщерните предприятия. Тези плащания са представлявали значително подобрение в сравнение със събирането през предишни години, преди планът да бъде одобрен: през 2008 г., първата година на плана, PZL Hydral изплати 54,6 млн. PLN, в сравнение с едва 9,5 млн. PLN през 2007 г. (вж. таблица 21). г
(198)
Комисията заключава, че въз основа на тези гаранции и на уверенията на PZL Hydral публичните кредитори са действали като намиращ се в сходно положение частен кредитор.
(199)
Комисията отбелязва също, че поради неуспеха на преговорите с […] и […] (вж. точка 94), действителното реализиране на плана е отнело повече време от първоначално предвиденото. Комисията счита, че това е бил риск, произтичащ от одобрението на плана от страна на публичните органи по събирането.
(200)
Окончателното удовлетворяване от PZL Hydral на неговите публични кредитори е описано в таблица 26. Веднага след като е била определена продажната цена на PZL Wrocław в резултат на офертата, изготвена от […], публичните кредитори одобриха удовлетворяване от продажбата на активите на PZL Hydral, без никакви капиталови инжекции, в съответствие с правилото за частния кредитор, като се взема предвид сумата на техните вземания и качеството на обезпечението им (вж. точка 96).
(201)
Следователно Комисията трябва да определи дали, в случай на продажба без капиталови инжекции, всеки от публичните кредитори е в по-благоприятно положение отколкото в случай на несъстоятелност, и дали продажба на […] е най-добрият сценарий за продажба, който публичните кредитори могат да очакват.
(202)
Всички публични кредитори ще получат повече от частните кредитори (вж. точка 134) с изключение на Министерството на финансите, което обаче не притежава никакво обезпечение и поради това не може да бъде сравнено с частните кредитори, които притежават първокласно обезпечение (вж. съображения 32 и 34).
(203)
Следва да се отбележи също, че в проучването на Ernst&Young, възложено от IDA, е направено сравнение на сумите, които всеки публичен кредитор може да очаква да получи в случай на несъстоятелност и в случай на продажба (която се извърши през 2010 г.) (вж. точка 137). В проучването се прави заключението, че всеки публичен кредитор е в по-изгодно положение в случай на продажба.
(204)
Комисията подложи на критична оценка проучването на Ernst&Young, за да може да определи дали констатациите в него подлежат на анализ и дали доказват, че като е одобрил удовлетворяването, всеки публичен кредитор е постъпил като частен кредитор в подобно положение, опирайки се на описаната в съображения 188 и 189 по-горе съдебна практика.
(205)
На първо място, Комисията отбелязва, че в проучването на Ernst&Young е използвана като методология съответната съдебна практика на европейските съдилища, за да се направи оценка на правилото за частния кредитор и е взето под внимание положението на всеки публичен кредитор, обезпечението, което притежава, неговата категория и сумата, която би получил в случай на ликвидация.
(206)
В таблица 26 от настоящото решение се посочва, че въз основа на тази оценка всеки публичен кредитор (Службата за социално осигуряване, Регионалната данъчна служба на Долна Силезия, Полската данъчна служба на Wrocław Psie, Градският съвет на Wrocław, Държавният фонд за рехабилитация на хората с увреждания, Регионалната служба на Долна Силезия и Министерството на финансите) е в по-изгодно положение в случай на продажбата на всички активи на PZL Hydral, т.е. всеки получава по-висок дял от непогасените си вземания отколкото при сценария за несъстоятелност, който води до ликвидация, като се има предвид категорията и съответното обезпечение на публичните кредитори (вж. точка 134).
(207)
По-нататък Комисията провери приемливостта на сценария за несъстоятелност, разработен от Ernst&Young. Отправната точка на оценката е стойността на PZL Hydral, за която се приема, че е нулева, тъй като неговите задължения далеч надхвърлят стойността на активите му и на дъщерните му предприятия. Поради това при сценария за несъстоятелност за всеки кредитор ще бъде възможно да получи част от непогасените вземания, които са били гарантирани от обезпечението, доколкото неговата категория му е позволила да се облагодетелства от ликвидационната стойност на гарантираните активи.
(208)
В таблици от 16 до 20 се посочва обезпечението за всеки публичен кредитор. Степента, до която всеки публичен кредитор следва да бъде удовлетворен от неговото обезпечение, като се има предвид категорията му, в случай че PZL Hydral бъде обявено в несъстоятелност, е посочена в точка 131. С оглед на изчисляването на стойността при спешна продажба на недвижимото имущество, Ernst&Young са взели текущата справедлива стойност на активите, съставляващи част от дружеството в съответствие със точка 30 и Международния счетоводен стандарт (МСС) 16 за имоти, машини и съоръжения (42). Комисията отбелязва, че използването на този МСС е задължително в ЕС и следователно е подходяща отправна точка за оценяване на ликвидационната стойност. Комисията счита за разумно стойността на тези активи при несъстоятелност да бъде намалена с 50 % при спешна продажба поради факта, че тези активи ще бъдат разпродадени поотделно, че няма да бъде възможно да се приложи правилото за „действащо предприятие“ поради намалялото търсене на промишлени активи по време на икономическата криза и че тази стойност е над средния приход от продажбата на активите при обявяване на несъстоятелност в Полша, който е 26,86 % в сравнение с тяхната справедлива стойност.
(209)
Комисията заключава, че всеки публичен кредитор е в по-добро положение при сценария за продажба на […] отколкото при сценария за несъстоятелност.
(210)
Остава да се определи дали офертата от […] е най-добрата оферта, която може да очакват публичните кредитори. Комисията отбелязва, че когато през първата половина на 2009 г. е станало ясно, че условията, съдържащи се в офертата от […], не са били изпълнени, […] е бил единственият купувач, проявил интерес към закупуването на акциите на PZL Wrocław. Въпреки публикуването на покана за изразяване на интерес и активното търсене на възможни инвеститори през май 2008 г. (вж. точка 90 и сл.), не са се отзовали никакви други инвеститори. Поради това публичните кредитори не са имали достатъчно разумни основания да считат, че някой друг инвеститор би предложил по-добра цена в бъдеще.
(211)
На тази основа Комисията счита, че чрез одобряването през 2010 г. на схемата за удовлетворяване, посочена в таблица 26, публичните кредитори са имали поведението на частен кредитор, който претендира за изплащане на суми, дължими към него от длъжник във финансово затруднение. Следователно публичните кредитори не предоставят предимство за PZL Hydral. Съответно, удовлетворяването на непогасени задължения под формата на частично отписване на публични задължения според проучването на Ernst&Young не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
VIII.4. Мерки по отношение на PZL Wrocław
(212)
Необходимо е Комисията да определи дали заемът от 2007 г. е предоставил предимство за PZL Wrocław. За тази цел Комисията трябва да установи дали частен инвеститор (в съответствие с „принципа на инвеститор, действащ в условията на пазарна икономика“) би сключил въпросната сделка при същите условия и ако не, при какви условия би направил това (43).
(213)
Комисията отбелязва, че за да се увери дали даден заем, предоставен от държавен орган, който вече е акционер в дружеството, е в съответствие с принципа на инвеститор, действащ в условията на пазарна икономика, неговата инвестиция следва да се сравни с инвестициите на частно холдингово дружество или частна група от дружества, които провеждат структурирана политика и се ръководят от перспективи в дългосрочен план (44).
(214)
Комисията е на мнение, че IDA не е външен кредитор, който инвестира, за да получи печалба въз основа на възвръщаемостта на своята инвестиция под формата на лихвен процент, а че е акционер с повече от 90 % от акциите в PZL Hydral, което от своя страна притежава 100 % от акциите на PZL Wrocław. Следователно трябва да се определи дали частният инвеститор би отпуснал заема от 2007 г. при същите обстоятелства.
(215)
Що се отнася до заема от 2007 г. за PZL Wrocław, Комисията отбелязва най-напред, че той е бил отпуснат на PZL Wrocław - дружество, което по това време е било финансово жизнеспособно и не е било във финансово затруднение по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране (вж. съображения 47 и 48). Вместо това то е било ново дружество без дългове, което вече е имало значителен брой поръчки по счетоводните си книги, главно под формата на договори с Министерството на отбраната на Полша, с което е поддържало дългогодишни бизнес отношения.
(216)
Комисията отбелязва, че IDA е предвидила обезпечаване на възвръщаемостта на инвестицията си чрез замяна на дълг срещу акционерен капитал от […] % и последващата продажба на своя дял в PZL Wrocław на частен инвеститор (в размер на […]), както е посочено в плана.
(217)
IDA взе предвид текущите преговори с […] (вж. точка 74).
(218)
Следователно, за да се установи дали IDA е действала в съответствие с принципа на инвеститор, действащ в условията на пазарна икономика, е необходимо да се определи каква е продажната цена, която е можело да очаква IDA за своя дял, какво е било нивото на риска и дали възвръщаемостта на инвестицията в резултат на тази продажба е съответствала на поетия от IDA риск.
(219)
Преди предоставянето на заема IDA е възложила проучване на независим експерт, за да установи стойността на PZL Wrocław след завършване на отделянето от PZL Hydral (вж. точка 66).
(220)
Комисията подложи на критична оценка това проучване и заключи, че е било разумно да се очаква продажна цена на стойност най-малко […] (вж. точка 71 и сл.). Следователно чрез продажбата на приблизително […] % от акциите IDA би могла да очаква значителна възвръщаемост от най-малко 48,5 млн. PLN в случай на успешна продажба.
(221)
Комисията признава, че винаги съществуват значителни рискове, които са свойствени за всяка приватизация. В настоящия случай първият опит вече се е провалил. Същевременно Комисията отбелязва, че като цяло перспективите пред едно полско дружество в областта на авиацията и отбраната са относително стабилни, като се имат предвид настоящите задължения на полската армия в чужбина и ангажиментите на Полша към НАТО във връзка с отбранителните ѝ способности. Освен това предвид необходимостта от притежаване на специални разрешителни препятствията пред навлизане на съответния пазарен сегмент са значителни, което на свой ред увеличава привлекателността на установените участници.
(222)
Комисията отбелязва също, че очакваната възвръщаемост на инвестицията е била достатъчно значима, за да оправдае относително високия риск, и че в допълнение IDA е получила обезпечение под формата на особен залог върху машини за сумата от 5,5 млн. PLN и на обикновен залог върху […] % от акциите (вж. точка 65).
(223)
Въз основа на това Комисията изразява задоволство, че заемът от 2007 г. е бил отпуснат в съответствие с принципа на инвеститор, действащ в условията на пазарна икономика, и поради това не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
(224)
Необходимо е Комисията да определи дали заемът от 2008 г. е предоставил предимство на PZL Wrocław. За тази цел Комисията ще приложи принципа на инвеститор, действащ в условията на пазарна икономика, както е определен в съображения 212-214, и поради разяснените в тях причини.
(225)
Що се отнася до заема за PZL Wrocław от 2008 г., Комисията отбелязва най-напред, че той е бил отпуснат на PZL Wrocław - дружество, което по това време е било финансово жизнеспособно и не е било във финансово затруднение по смисъла на Насоките за оздравяване и преструктуриране. Вместо това то е било ново дружество без дългове, което вече е имало значителен брой поръчки по счетоводните си книги, главно под формата на договори за сумата от […] с Министерството на отбраната (вж. точка 48). Комисията е на мнение, че този заем е бил отпуснат специално с оглед на изпълнението на нарастващия брой поръчки от Министерството на отбраната. Освен това през 2008 г. предприятието получава частно финансиране под формата на оперативен лизинг (вж. точка 87).
(226)
Комисията отбелязва, че IDA е отпуснала заема от 2008 г. малко преди очаквания край на преговорите с […] за продажбата на PZL Wrocław (вж. точка 74). Агенцията е направила това с цел да осигури междинен заем за периода преди приключване на сделката, когато PZL Wrocław е трябвало да разшири бързо своя капацитет, за да се справи с нарастващите поръчки от Министерството на отбраната. Следователно главният мотив на IDA за отпускането на заема е бил да се гарантира, че дружеството може да се възползва от бизнес перспективите преди приключване на сделката с […] и да се гарантира, че сделката ще бъде сключена бързо.
(227)
Комисията отбелязва, че заемът е ограничен до 4 млн. PLN, т.е. до сумата, необходима за придобиването на активите е трябвало да съответства на допълнителното искане от Министерството на отбраната.
(228)
Освен това Комисията отбелязва, че заемът е бил обезпечен чрез особен залог върху машини на стойност от 2,8 млн. PLN и чрез обикновен залог върху вземания от търговски договори на стойност 5,2 млн. PLN, както и че заемът е бил с променлив лихвен процент, който е бил идентичен с приложимия референтен лихвен процент, публикуван от Комисията (вж. точка 83). Независимо от това, преди да отпусне заема от 2008 г. IDA е проверила финансовото състояние на PZL Wrocław и е констатирала, че предприятието е печелившо. Въз основа на това IDA е можела да очаква от PZL Wrocław да генерира достатъчен паричен поток за изплащане на заема, а IDA да получи възвръщаемост на своята инвестиция.
(229)
Комисията отбелязва, че е нормално поведение в бизнеса мажоритарен акционер, който е в процес на продажба на дружество, да отпусне малък междинен заем, ако този заем е необходим с цел да бъдат използвани бизнес перспективите и за да се гарантира, че продажбата протича безпрепятствено. Комисията е на мнение, че заемът от 2008 г., който освен това е бил подходящо обезпечен и е предвидена лихва по референтния лихвен процент, е бил отпуснат от IDA в съответствие с тази логика.
(230)
Въз основа на това Комисията изразява задоволство, че заемът от 2008 г. е бил отпуснат в съответствие с принципа на инвеститор, действащ в условията на пазарна икономика, и поради това не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.
(231)
Със съгласието си първо да замени своя дълг срещу акционерен капитал, а след това да прехвърли всички постъпления от продажбата в акционерния капитал към PZL Hydral, давайки му възможност да изплати своите непогасени задължения към публичните органи, както е предвидено в плана, IDA ефективно отмени дългове в размер на 17,2 млн. PLN, като събра само [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
Необходимо е да се установи дали замяната на дълг срещу акционерен капитал включва предимство, предоставено от IDA на PZL Wrocław. За тази цел Комисията трябва да определи дали при извършването на тази сделка IDA е действала в съответствие с правилото за частния кредитор, както е определено в съображения 188 и 189.
(233)
Комисията най-напред отбелязва, че офертата от 2009 г. на […] е била с […] по-ниска от офертата на […] от 2008 г. По мнение на Комисията тази разлика отразява влошаването на състоянието на PZL Wrocław, което през 2008 г. е било рентабилно и с добри перспективи, докато до 2009 г. е показвало признаци за затруднения, главно в резултат на значителното намаляване на поръчките от Министерството на отбраната.
(234)
Комисията отбелязва също, че IDA не е очаквала да намери купувач, различен от […], за получените от нея акции в PZL Wrocław в резултат на замяната на дълг срещу акционерен капитал (вж. точка 210). За да гарантира успешния край на сделката, IDA е трябвало да се увери, че може да изплати задълженията към публичните кредитори, доколкото те са имали ипотеки върху активите на PZL Wrocław, тъй като в противен случай не би била в състояние да изпълни ангажимента по прехвърлянето на всички активи, свободни от обезпечение.
(235)
Освен това, ако продажбата на PZL Wrocław - което е събитието, на което се е основавало преструктурирането на публичните задължения чрез частични плащания - не се осъществи, данъчните органи биха събрали вземанията си в съответствие с Данъчния кодекс (вж. точка 144). Освен това, предвид финансовото състояние на PZL Wrocław, проваленото споразумение за продажба би довело до несъстоятелност на PZL Wrocław (вж. точка 52).
(236)
Поради това Комисията заключава, че единствената алтернатива на приемането на ефективния отказ от 17,2 млн. PLN е била ликвидирането на PZL Wrocław и PZL Hydral.
(237)
Комисията подложи на критична оценка проучването на Ernst&Young, за да може да определи дали съдържащите се в него констатации подлежат на анализ и дали доказват, че като се е съгласила на удовлетворяването, IDA е имала поведение на частен кредитор в подобно положение, опирайки се на съдебната практика, посочена в съображения 188 и 189 по-горе.
(238)
В проучването се заключава, че случай на несъстоятелност обикновените кредитори няма да получат нищо, тъй като много от активите са обременени със залози и ипотеки, а освен това данъчните органи ще могат да съберат своите вземания от PZL Wrocław (вж. точка 143 и сл.). Комисията потвърди тази информация чрез проверка на финансовите отчети на PZL Wrocław и чрез анализиране на прилагането на полското право и достигна до заключението, че оценката на Ernst&Young е обоснована.
(239)
Като резултат от това Комисията счита, че стойността на обикновения залог върху вземанията, който обезпечава заема от 2008 г., е без никаква стойност при сценария за ликвидация. Освен това залогът върху […] % от акциите е без никаква стойност при сценария за ликвидация, тъй като стойността на самите акции е нулева.
(240)
Поради това, за да се установи какво би получила IDA при сценария за ликвидация, е необходимо да се изчисли печалбата, която може да се очаква от продажбата на артикули, върху които агенцията притежава регистрирани особени залози.
(241)
В притурката към проучването на Ernst&Young се отбелязва, че машините, върху които IDA е притежавала залози за заема от 2007 г., през същата година са имали счетоводна стойност в размер на 5,5 млн. PLN, докато машините, върху които тя е притежавала залози за заема от 2008 г., през същата година са имали счетоводна стойност от 2,8 млн. PLN.
(242)
В допълнението към проучването на Ernst&Young оценката на ликвидационната стойност на залозите, регистрирани в полза на IDA, се основава на счетоводната стойност на активите, вписани в ревизираните финансови отчети на PZL Wrocław (вж. съображения 151 и 152) към 31 януари 2010 г., т.е. 2,1 млн. PLN.
(243)
Комисията счита, че счетоводната стойност на дълготрайните движими активи (служещи като залог за заемите от 2007 г. и от 2008 г.), вписани в ревизирания финансов отчет, е подходяща отправна точка за оценка на тяхната ликвидационна стойност. Комисията отбеляза най-напред, че голямата разлика между счетоводната стойност и нетната стойност на активите, която беше констатирана в проучването от 2008 г. за оценяване на PZL Wrocław, се е дължала на значително увеличение на стойността на недвижимото имущество. Не е направена корекция на стойността на машините. Второ, Комисията отбелязва, че като се има предвид краткият период от време между установяването на залога и оценката, няма други индикации, че счетоводната стойност не отразява консервативно оценената стойност на машините.
(244)
В притурката към проучването на Ernst&Young се твърди, че в случай на ликвидация тези активи би трябвало да бъдат продадени чрез спешна продажба с намаление от 50 % и че поради това очакваната стойност възлиза на 1 053 196,36 PLN. Комисията признава, че активи като например машини, които са предложени за продажба в контекста на ликвидацията, обикновено биват продадени под счетоводната им стойност.
(245)
Комисията счита, че отстъпката от 50 % е обоснована поради съображенията, които Ernst&Young са изложили и които са описани в точка 147 по-горе. Тя по-специално счита, че оценяването на тяхната хипотетична стойност в случай на несъстоятелност е извършена посредством методология, която може да се приеме за подходяща за целите на определяне на реализуемата стойност на вземанията спрямо заемополучателите под заплаха от несъстоятелност, като се отчита вида машини, които ще бъдат продадени, непредвидените разходи по продажбата за конкретния клиент (Министерството на отбраната), който намалява разходите си поради необходимостта от приспособяване към спада в данъчните приходи вследствие на кризата.
(246)
Поради това Комисията заключава, че въз основа на информацията, с която разполага, при приемането на настоящото решение стойността на непогасените заеми при несъстоятелност на IDA е възлизала на 1 053 196,36 PLN.
(247)
При сценария за продажба стойността на непогасените заеми на IDA е била по-висока, както […] предложи да плати на IDA [ PLN 1 053 196,36].
(248)
Комисията заключава, че частен кредитор, поставен в положението на IDA, би приел да се откаже от 17,2 млн. PLN, тъй като не би могъл да очаква, че може да събере повечето от своите вземания при производство по несъстоятелност. Следователно въз основа на това Комисията изразява задоволство, че поведението на IDA по отношение на замяната на дълга срещу акционерен капитал през 2002 г. е в съответствие с принципа за частния инвеститор и че замяната на дълга срещу акционерен капитал не съдържа елементи на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на ЕС.
IX. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(249)
Комисията отбелязва, че официалното разследване на капиталовите инжекции в размер на 113 млн. PLN, за които е отправено уведомление, но които впоследствие са прекратени от полските органи, вече е безпредметна по отношение на член 8 от процедурния регламент.
(250)
По отношение на несъбирането на задълженията от страна на публичните кредитори и евентуалното им удовлетворяване Комисията констатира, че публичните кредитори са действали в съответствие с правилото за частния кредитор. Следователно поведението на публичните кредитори не включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на ЕС.
(251)
Комисията констатира, че планираната частична замяна на дълг срещу акционерен капитал от Агенцията за промишлено развитие в рамките на изменения план не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на ЕС, тъй като е в съответствие с правилото за частния кредитор. Комисията счита също, че заемът от 2007 г. и заемът от 2008 г. в полза на PZL Wrocław не представляват държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на ЕС, тъй като са в съответствие с принципа за частния инвеститор,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Комисията реши да закрие официалната процедура по разследване съгласно член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на ЕС във връзка с капиталовите инжекции в размер на 113 млн. PLN като отбелязва, че Полша оттегли своето уведомление и прекратява този проект за помощ.
Член 2
1. Частичното несъбиране от 1998 г. до 2007 г. на вземанията, които полските публични власти са имали по отношение на PZL Hydral, и удовлетворяването на тези дългове от 2007 г. до 2010 г., не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на ЕС.
2. Заемите, отпуснати от IDA на PZL Wrocław през 2007 г. (12,5 млн. PLN) и през 2008 г. (4 млн. PLN) не представляват помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на ЕС.
3. Последващото частично отписване на тези заеми по отношение на 17,2 млн. PLN, извършено под формата на замяна на дълг срещу акционерен капитал, не представлява помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на ЕС.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Република Полша.
Съставено в Брюксел на 4 август 2010 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. augusztus 4.)
a C 40/08 (korábbi N 163/08) számú, Lengyelország által a PZL Hydral S.A. számára nyújtott állami támogatásról
(az értesítés a C(2010) 5406. számú dokumentummal történt)
(Csak a lengyel nyelvű szöveg hiteles)
(EGT-vonatkozású szöveg)
(2010/690/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,
tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló szerződésre és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
tekintettel a C(2008) 4753 végleges határozatra (1), amelyben a Bizottság az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (2) bekezdésében meghatározott eljárás megindításáról határozott, és a C(2008) 6371 végleges határozatra (2), amely a C 40/2008 (korábbi N 163/2008) számú támogatás tekintetében meghosszabbítja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást,
miután felkérte az érdekelt feleket, hogy a fent említett rendelkezések alapján tegyék meg észrevételeiket,
mivel:
I. ELJÁRÁS
(1)
A 2008. március 27-én kelt levélben a lengyel hatóságok bejelentették a PZL Hydral S.A. (a továbbiakban: PZL Hydral) szerkezetátalakítására vonatkozó tervet. 2008. május 6-án kelt levelében a Bizottság további információkat kért. A lengyel hatóságok 2008. június 4-i levelükben kérték a válaszadási határidő 2008. június 27-éig történő meghosszabbítását; a Bizottság 2008. június 10-én kelt levelében hozzájárult ehhez. A lengyel hatóságok 2008. július 7-i levelükben közöltek további információkat a szerkezetátalakítási tervet illetően.
(2)
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikke (2) bekezdése szerinti eljárást (a hivatalos vizsgálati eljárást) 2008. szeptember 10-én indították meg. Ezt követően egy 2008. november 12-én elfogadott határozattal meghosszabbították a hivatalos vizsgálati eljárást.
(3)
Lengyelország 2008. október 14-én és 2008. december 22-én tette meg észrevételeit, további információkat pedig 2009. április 7-én közölt. A Bizottság harmadik felektől nem kapott észrevételeket.
(4)
A lengyel hatóságokkal való találkozókra 2009. április 27-én, 2009. október 14-én és 2010. február 12-én került sor. A Bizottság 2009. december 18-án további információkat kért. Több e-mail váltásra került sor a Bizottság és a lengyel hatóságok között, a lengyel hatóságok a következő napokon szolgáltak e-mailben további információkkal: 2009. október 20., 2009. november 23., 2009. december 15., 2010. január 13., 2010. január 16., 2010. február 9., 2010. február 10., 2010. február 26., 2010. március 1., 2010. március 3., 2010. március 4., 2010. március 19., 2010. május 5., 2010. május 12., 2010. május 20., 2010. május 28., 2010. június 3., 2010. június 4., 2010. június 7., 2010. június 8., 2010. június 9., 2010. június 17., 2010. június 23., 2010. június 24., 2010. június 28., 2010. július 7., 2010. július 8., 2010. július 9., 2010. július 12. és 2010. július 13.
II. LEÍRÁS
II.1. A kedvezményezettek: PZL Hydral és PZL Wrocław
(5)
A PLZ Hydralt 1946-ban állami vállalatként alapították. Jelenleg nagyvállalat, amely 2008-ig polgári és katonai ipari hidraulika gyártására, valamint mindenféle típusú repülőgépmotor elektronikus hidromechanikus üzemanyag-szabályozó rendszerének, légi járművek hidraulikus irányítórendszereinek és helikopterek erőátviteli hidraulikájának tervezésére, gyártására és szervizelésére szakosodott. 2008 óta a PZL Hydral egy vállalatcsoport anyavállalataként működik, saját ipari tevékenységet már nem folytat.
(6)
2003-ban az állami tulajdonban álló Iparfejlesztési Ügynökség (a továbbiakban: IÜ) megszerezte az Államkincstártól a PZL Hydral részvényeinek 80,94 %-át (1 284 686 részvényt). További részvényeket ruházott át az Államkincstár az IÜ-re 2005-ben (499 103 részvény), ami az IÜ részesedését 87,39 %-ra növelte, 2007-ben (64 374 részvény), ami a részesedést 90,54 %-ra növelte, és 2010. január 12-én (38 399 részvény), amivel a részesedés 92,42 %-ra nőtt. Minden ilyen tranzakcióra 1 PLN jelképes áron került sor. 2010. január 12. óta 18 886 562 részvény van az IÜ tulajdonában, 18 865 620 PLN névértékben. A fennmaradó (7,58 %) részvények, amelyek névértéke 1 547 210, jelenleg az alkalmazottak tulajdonában vannak.
(7)
2007-ben a PZL Hydral a következő leányvállalatokat irányította: Zakład Odlewniczy „Hydral” Sp. z o.o., amelynek fő tevékenysége acél alkatrészek öntése, megmunkálása és kezelése; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral” Sp. z o.o., amely hőenergia előállításával és értékesítésével foglalkozik; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o., amely szelepeket és hidraulikus elosztókat gyárt, fémberendezéseket munkál meg és hidraulikus gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó javítási szolgáltatásokat nyújt, és a PZL Wrocław Sp. z o.o. (a továbbiakban: PZL Wrocław). Ezenkívül a PZL Hydral két másik, jelenleg felszámolási eljárás alatt álló vállalatot is irányított. 2006 végén a vállalatcsoportnak összesen 795 alkalmazottja volt.
(8)
A PZL Wrocławot a PZL Hydral kizárólagos tulajdonában lévő leányvállalatként alapították 2004-ben, abból a célból, hogy egy olyan működő vállalkozást hozzanak létre, amely átvenné a PZL Hydral operatív ágát, így lehetővé téve ez utóbbi számára, hogy holdingtársaságként működjön és irányítsa a PZL Hydral csoport szerkezetátalakítási folyamatát.
(9)
A PZL Wrocław eszközeinek egy része 2004 óta vagy a PZL Wrocław tőkéjéhez való természetbeni hozzájárulásként, vagy a PZL Hydral könyvei szerinti értéken történő értékesítés útján került a PZL Hydraltól a PZL Wrocław tulajdonába, amint az 1. táblázatban szerepel.
1. táblázat
Eszközök átruházása természetbeni hozzájárulásként vagy értékesítés útján (PLN-ben)
Átruházás dátuma
Eszközök típusa
Átruházás módja (értékesítés/természetbeni hozzájárulás)
Eszközök könyv szerinti értéke
2004.12.30.
befektetett eszközök - ingóság
természetbeni hozzájárulás
3 917 321,0
2004.12.30.
immateriális javak
természetbeni hozzájárulás
801 332,0
2004.12.30.
folyamatban lévő munka
természetbeni hozzájárulás
1 251 352,0
2004.12.30.
anyagok
természetbeni hozzájárulás
251 719,0
2006.11.30.
befektetett eszközök - ingóság
természetbeni hozzájárulás
138 516,44
2006.11.30.
anyagok
természetbeni hozzájárulás
679 915,73
2006.11.30.
befektetett eszközök - ingóság
természetbeni hozzájárulás
1 186 803,54
2006.11.30.
immateriális javak
természetbeni hozzájárulás
290 268,95
2007.6.20.
befektetett eszközök - ingóság
értékesítés
1 250 000,0
2007.12.30.
befektetett eszközök - ingóság
természetbeni hozzájárulás
1 293 600,0
2008.12.21/23.
folyamatban lévő munka
értékesítés
5 230 644,91
2008.3.27.
anyagok
értékesítés
2 985 631,15
2009.3.10.
anyagok
értékesítés
304 294,33
(10)
Azokat a tárgyi befektetett eszközöket, amelyek a PZL Hydraltól kerültek a PZL Wrocław tulajdonába, vagy a PZL Wrocław tőkéjéhez való természetbeni hozzájárulásként, vagy értékesítés útján ruházták át, a 2. táblázat szerint. Az ügylet értéke mindkét esetben független szakértő értékelésén alapult. Az átruházásukkor ezeket a befektetett eszközöket már ingatlanra vonatkozó jelzálog terhelte a következő állami hitelezők javára: Társadalombiztosítási Hivatal, Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal és Wrocław Város Tanácsa, 142,558 millió PLN értékben.
2. táblázat
Ingatlanátruházás (PLN-ben)
Átruházás dátuma
Eszközök típusa
Átruházás módja (értékesítés/természetbeni hozzájárulás)
Eszközök könyv szerinti értéke
2007.12.30.
befektetett eszközök - ingatlan
természetbeni hozzájárulás
8 337 000,0
2007.12.30.
befektetett eszközök - ingatlan
értékesítés
10 309 508,56
(11)
2007. december 31-én a PZL Hydral a PZL Wrocław tőkéjéhez történő természetbeni hozzájárulásként 918 900 PLN névértékű pénzeszközöket ruházott át a PZL Wrocławra.
(12)
A PZL Hydral által a PZL Wrocławra 2006. január 17. és 2010. április 27. között átruházott többi eszközt a könyv szerinti értékén értékesítették, és ezeket zálogjog- vagy jelzálogmentes, befejezetlen beruházások átruházásai alkották.
(13)
A PZL Hydral által a PZL Wrocławra 2004 és 2010 között átruházott eszközök összértéke 44 708 791,02 PLN-t tett ki.
(14)
A PZL Hydral 2008-ban 559, 2009-ben pedig 37 alkalmazottat adott át a PZL Wrocławnak.
(15)
A PZL Wrocław a lengyel fegyveres erők által használt légi járművekhez való alkatrészeket gyárt (2007 végéig ezt a PZL Hydral végezte), és a lengyel hadsereg által használt felszerelések karbantartásából és javításából álló szolgáltatásokat nyújt. A katonai termékek a lengyel fegyveres erők technikai követelményeinek megfelelően átesnek a terméktípusnak megfelelő tanúsítási eljáráson. Minden lépésnél egyedi dokumentáció készül, és ezeket a termékeket (és a hozzájuk kapcsolódó karbantartási szolgáltatásokat) állandó katonai képviselő felügyeli.
(16)
A PZL Wrocław jelenleg a bel- és közigazgatásügyi miniszter 2007. január 17-én kiadott, B-007/2007 számú, a következő területeken végzett üzleti tevékenységekre vonatkozó engedélye alapján működik:
-
a fegyverek és lőszerek típusairól, valamint a gyártás és forgalmazás tekintetében engedélyköteles katonai és rendőrségi termékek és technológiák felsorolásáról szóló, 2001. december 3-i kormányrendelet (3) 1. függelékének 8. bekezdésében (Fegyverek és lőszerek típusai) meghatározott, riasztó-, jelző- és gázlőszerek kilövésére szolgáló eszközök gyártása és forgalmazása;
-
a fent említett kormányrendelet 2. függelékének (A gyártás és forgalmazás tekintetében engedélyköteles katonai és rendőrségi termékek és technológiák felsorolása) „WT V” címében meghatározott katonai vagy rendőrségi termékek, valamint a termékek „WT II”, „WT III” és „WT XIV” címben (1-4. és 7-10. bekezdés) meghatározott alkatrészeinek és összetevőinek gyártása és forgalmazása;
-
a fent említett kormányrendelet 2. függelékének (A gyártás és forgalmazás tekintetében engedélyköteles katonai és rendőrségi termékek és technológiák felsorolása) „WT XIII” címében meghatározott, katonai vagy rendőrségi termékek gyártására szolgáló berendezések gyártása és forgalmazása, valamint az ilyen célra szánt termékek gyártására vonatkozó technológia forgalmazása.
(17)
A PZL Wrocław az alábbi tanúsítványokkal rendelkezik:
-
a Bureau Veritas Certification által odaítélt, az ISO 9001:2000 követelményeinek való megfelelést igazoló megfelelőségi tanúsítvány;
-
a Bureau Veritas Certification által odaítélt, az AS9100-B követelményeinek való megfelelést igazoló megfelelőségi tanúsítvány;
-
a Lengyel Polgári Légi Közlekedési Hivatal által odaítélt, a PART 21 repülésügyi rendeletek követelményeinek megfelelő légi közlekedési kiegészítők gyártását engedélyező tanúsítvány;
-
a Lengyel Polgári Légi Közlekedési Hivatal által odaítélt, a PART 145 repülésügyi rendeletek követelményeinek megfelelő termékek műszaki szervizelésének elvégzésére vonatkozó tanúsítvány;
-
a Teljesítményértékelő Intézet (Performance Review Institute) által odaítélt, bizonyos különleges eljárásokra - hőkezelés (HT), roncsolásmentes vizsgálatok (NDT), kémiai eljárások (CHP) és szikraforgácsolás (EDM) - vonatkozó NADCAP tanúsítvány.
(18)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a PZL Hydral (és jelenleg a PZL Wrocław) termékskálája fontos részét képezi a lengyel kormány által 1995-ben az 1996 és 2000, 2000-ben pedig a 2001 és 2006 közti időszakra vonatkozóan kibocsátott gazdaságfejlesztési tervnek.
(19)
Ezenkívül kifejezetten megemlítik a PZL Hydralt vagy annak üzleti tevékenységeit a gazdaságfejlesztési tervhez kapcsolódó számos végrehajtási intézkedésben és kormányzati iránymutatásban, például a következőkben:
-
a Központi Tervezési Hivatal miniszterének/vezetőjének 1995. január 30-i iránymutatásai az 1996-2000. évi gazdaságfejlesztési tervről;
-
a gazdasági miniszter 2000. júliusi iránymutatásai a 2001-2006. évi központi gazdaságfejlesztési tervről;
-
A 2001. augusztus 23-i nemzeti védelmi törvény végrehajtása érdekében a vállalatok által végzett munka szervezése (4);
-
az állam biztonsága és védelme szempontjából különös jelentőségű létesítményekről és azok különleges védelméről szóló, 2003. június 24-i kormányrendelet (5);
-
a különös gazdasági és védelmi jelentőséggel bíró vállalatokat felsoroló, 2004. augusztus 20-i kormányrendelet (6);
-
a különös gazdasági és védelmi jelentőséggel bíró vállalatokat felsoroló, 2007. november 9-i kormányrendelet (7).
(20)
Az ilyen típusú felsorolásokban szereplő vállalatoktól megkövetelik, hogy részletes éves jelentéseket tegyenek a védelmi termelési kapacitásukról (mennyiségek, profil, értékek) annak érdekében, hogy a minisztérium biztosíthassa a katonai feladatok teljesítését.
(21)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a vonatkozó engedélyek és tanúsítványok ((16) és (17) preambulumbekezdés) lehetővé teszik, hogy speciális megrendelőket (az állam védelme szempontjából különös jelentőséggel bíró vállalkozásokat és a Védelmi Minisztériumot) sajátos minőségű termékekkel és szolgáltatásokkal lássanak el. A PZL Wrocław (korábban PZL Hydral) nem csak a hidraulikus rendszerek, üzemanyagrendszerek és irányítórendszerek alkatrészeit szállítja; a beszerelt részegységek javítása létfontosságú a lengyel fegyveres erők által működtetett légi járművek (W-3, Mi-2, M28 Bryza és PZL 130 Orlik) működése szempontjából; a lengyel hatóságok hangsúlyozták azt is, hogy a W-3 és a Mi-2 a lengyel hadsereg által leginkább használt helikopterek.
(22)
A PZL Hydral által a fegyveres erők használatára gyártott áruk rendelkeznek a NATO Szabványosítási Egyezménye szerinti megfelelő NATO kóddal, és magának a vállalatnak is van NATO kódja.
(23)
A fenti (9) és azt követő preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint 2004. decemberétől kezdve a PZL Hydral eszközöket ruházott át a PZL Wrocławra. Csak a 2007. december 30-án átruházott eszközöket (ingatlan) terhelte állami hitelezők javára szóló jelzálog.
(24)
A lengyel hatóságok megerősítették, hogy működésének megkezdése óta a PZL Wrocław időben rendezte az állami hitelezőkkel szemben fennálló minden tartozását, ideértve az alkalmazottaihoz kapcsolódó társadalombiztosítási járulékokat és adókat is.
II.2 A PZL Hydral pénzügyi nehézségei
(25)
A PZL Hydral nehézségei a magán- és állami hitelezők felé fennálló tartozásai visszafizetését illetően 1998-ban kezdődtek.
(26)
1998 végén a PZL Hydral bankokkal és beszállítókkal szembeni magántartozásai 90,4 millió PLN-t tettek ki. Ezeknek az adósságoknak a nagy részével két banknak tartozott: a/az […] (8) Banknak és a/az […] Banknak.
(27)
A/az […] Banknak 54 millió PLN összeggel tartozott a PZL Hydral 1998 végén és 86,4 millióval 2006 novemberében, amikor fizetési megállapodást írtak alá, a követelés rendezésére végül 2007-ben került sor. A/az […] Banknak 23 millió PLN összeggel tartozott a PZL Hydral 1998 végén, és 55,6 millióval 2003 októberében, a követelés rendezésére végül 2004-ben került sor.
3. táblázat
A PZL Hydral […] felé fennálló tartozásának teljes összegében bekövetkezett változások (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
Tőke
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Kamat
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Összesen
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
4. táblázat
A PZL Hydral […] felé fennálló tartozásának teljes összegében bekövetkezett változások (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
Tőke
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Kamat
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Összesen
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Ezek a magánbankok első ranghelyű biztosítékkal rendelkeztek (lásd az alábbi (32) és (34) preambulumbekezdésben szereplő részletes leírást), és banki végrehajtási rendelkezés útján könnyedén behajthatták volna a követeléseiket. Az 1997. évi bankügyi törvény (9) szerint a bankok a nyilvántartásuk vagy a banki ügyletekre vonatkozó más dokumentumaik alapján banki végrehajtási rendelkezéseket adhatnak ki. A banki végrehajtási rendelkezés, miután azt a bíróság végrehajtási záradékkal látja el, végrehajtás alapjául szolgálhat. Ez sokkal gyorsabb módszer, mint az egyéb hitelezők esetén, akiknek a végrehajtás előtt az illetékes bírósághoz kell fordulniuk egy határozat kiadásáért. Ennek ellenére a magánhitelezők nem tettek semmilyen kényszerítő erejű végrehajtási lépést; vagyis nem kérték csődeljárás megindítását a PZL Hydral ellen, és más lépést sem tettek az eszközökhöz kapcsolódó követeléseik végrehajtására.
(29)
Amikor a PZL Hydralnak 1998 és 2006 között nehézségei támadtak a kölcsönei visszafizetésével kapcsolatban, a bankok a polgári törvénykönyv szerint a kormány által meghatározott mértékű törvényes kamatot számíthattak volna fel a vállalatnak a 7. táblázatban foglaltak szerint. Azonban ahelyett, hogy ezt a kamatot rendszeresen felszámították volna, egyes esetekben csak az 5. és 6. táblázatban meghatározott mértékű kamatot számították fel.
5. táblázat
A/az […]Bank által felszámított kamatlábak (USD kölcsönök LIBOR alapon)
Év
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
6. táblázat
A/az […]által felszámított kamatlábak (USD kölcsönök LIBOR alapon)
Év
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
7. táblázat
Törvényes kamatlábak
Év
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
A lengyel hatóságok megítélése szerint ezek a bankok úgy gondolták, hogy magasabb megtérülést érhetnek el, ha hozzájárulnak a PZL Hydral szerkezetátalakítási folyamatához. Szorosan figyelemmel kísérték a PZL Wrocław megszerzése iránt érdeklődést mutató első vállalattal, vagyis a/az […]-val/vel folytatott tárgyalásokat (lásd az (57) és azt követő preambulumbekezdéseket). A bankok rendszeresen nyomon követték a PZL Hydral gazdasági helyzetét a pénzügyi jelentései, helyszíni látogatások és piacelemzések alapján.
(31)
A/az […] Bank végül egy 2003 áprilisában megkötött fizetési megállapodás útján rendezte a követeléseit. 51,6 millió PLN-t írt le és elfogadta mindössze 4 millió PLN (7 %) visszafizetését. A fizetési megállapodásból eredő leírások a PZL Hydral könyveiben a 2004-es pénzügyi évre vonatkozóan szerepelnek.
(32)
A/az […] Bank a saját gazdasági értékelése alapján beleegyezett a rendezésbe, annak ellenére, hogy első ranghelyű, elsőbbséget biztosító jelzáloggal rendelkezett. A bank úgy biztosította a hitelét, hogy 13,7 millió PLN értékű, ingatlanra vonatkozó biztosítékot létesített, 1,2 millió USD (kb. 3 968 000 PLN) (10) értékben engedményezte a/az […]-val/vel kötött, légkondicionáló berendezések gyártására vonatkozó licencmegállapodás szerinti minden licencjogosultságát és kereskedelmi jogát, 2,4 millió USD (kb. 7 938 000 PLN) értékben átruházta a licencmegállapodás szerint a/az […] által szállított gépeket és berendezéseket, és legalább évi 8 millió USD (kb. 26,5 millió PLN) (11) értékben engedményezte a légkondicionálók eladásából származó követeléseket.
(33)
2006 novemberében a/az […] Bank egy fizetési megállapodásban beleegyezett 86,4 millió PLN elengedésébe és elfogadta mindössze 11,5 millió PLN visszafizetését. Ilyen módon a PZL Hydral a tartozásnak végül csak 13 %-át fizette vissza. A fennmaradó összeget, vagyis 74,9 millió PLN-t, elengedték.
(34)
A/az […] Bank annak ellenére fogadta el ezt az alacsony összeget, hogy első ranghelyű biztosítékkal rendelkezett a legjelentősebb ingatlanon, amelytől a termelés nagy része függött és amelyen az adminisztratív szervezetek elhelyezkedtek. Ez a biztosíték főként két ingatlanon összesen 19,75 millió PLN értékben fennálló első ranghelyű jelzálogból, egy kompresszorok gyártására szolgáló gyártósoron 20 millió PLN értékben fennálló elsőbbségi zálogjogból, kompresszorok értékesítésére kötött megállapodásokból származó, 20 millió PLN értékű követelések első ranghelyű átruházásából, 2,8 millió PLN összértékű gépekre és berendezésekre bejegyzett elsőbbségi zálogjogból, valamint 2,65 millió PLN, 2,4 millió PLN, 0,56 millió PLN illetve 1,1 millió PLN értékű ingóságokra vonatkozó első ranghelyű átruházási megállapodásokból áll. A biztosíték jellege továbbá lehetővé tenné minden lehetséges vevő számára, hogy a vásárlás után folytassa a termelést; lehetséges lenne a gépek egyben vagy részegységként történő, szétszerelés nélküli elszállítása is, ha egy potenciális vevő az elmozdításuk mellett döntene.
(35)
A bankokkal kötött megállapodásokat követően a befektetett eszközökhöz kapcsolódó biztosítékot megszüntették. Ennek eredményeképp az állami hitelezők e biztosítékkal kapcsolatban jobb helyzetbe kerültek, vagyis magasabb jelzálogi ranghelyre kerültek (12).
(36)
1998-ban a vállalat állami hitelezők felé fennálló, a közjog szerint felmerülő követeléseken (vagyis a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal, Wrocław Város Tanácsa és a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapjának követelésein) alapuló tartozásai 29 millió PLN-t tettek ki. Ezenkívül a Pénzügyminisztériumnak 9,4 millió PLN összegű polgári jogi követelése is volt. Ezek az egyes állami hitelezők felé fennálló tartozások a 8., 9., 10., 11., 12., 13. és 14. táblázatban látható módon alakultak.
8. táblázat
A PLZ Hydral Társadalombiztosítási Hivatal felé fennálló tartozásai (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
2007.12.31.
Tőke
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Kamat
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Összesen
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
9. táblázat
A PLZ Hydral Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal felé fennálló tartozásai (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12. 31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
2007.12.31.
Tőke
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Kamat
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Összesen
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
10. táblázat
A PLZ Hydral Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal felé fennálló tartozásai (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
2007.12.31.
Tőke
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Kamat (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Összesen
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
11. táblázat
A PLZ Hydral Wrocław Város Tanácsa felé fennálló tartozásai (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
2007.12.31.
Tőke
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Kamat
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Összesen
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
12. táblázat
A PLZ Hydral Alsó-sziléziai Regionális Hivatal felé fennálló tartozásai (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
2007.12.31.
Tőke
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Kamat
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Összesen
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
13. táblázat
A PLZ Hydral Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja felé fennálló tartozásai (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
2007.12.31.
Tőke
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Kamat
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Összesen
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
14. táblázat
A PLZ Hydral Pénzügyminisztérium felé fennálló tartozásai (ezer PLN)
1998.12.31.
1999.12.31.
2000.12.31.
2001.12.31.
2002.12.31.
2003.12.31.
2004.12.31.
2005.12.31.
2006.12.31.
2007.12.31.
Tőke
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Kamat
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Összesen
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Az állami hitelezők a 15. táblázatban szereplő kamatokat számították fel a hátralékok után. Fontos megjegyezni, hogy a 8-14. táblázatok figyelembe veszik az összegek részleges törlesztését és az év végi szintet mutatják; ezért a bármely adott évben járó kamat nem kapcsolódik közvetlenül a tőkéhez, amely ingadozhat.
15. táblázat
Az adóhátralékok után felszámított kamat (14)
Év
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Azonkívül, hogy felszámították a megfelelő kamatot az adóhátralékok után, a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, Wrocław Város Tanácsa és az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal a PZL Hydral ingatlan javaira bejegyzett jelzáloggal biztosította a vállalattal szembeni követeléseit. A 16., 17., 18., 19. és 20. táblázat a PZL Hydral eszközein a fenti állami hitelezők javára fennálló jelzálogokban bekövetkezett változásokat mutatja.
16. táblázat
A Társadalombiztosítási Hivatal biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan
Év
Összeg
Megjegyzések
1
1998
21 996 411,92 PLN
jelzálogok teljes összege
2
1999
21 996 411,92 PLN
jelzálogok teljes összege
3
2000
21 996 411,92 PLN
jelzálogok teljes összege
4
2001
28 660 990,95 PLN
jelzálogok teljes összege
6 664 579,03 PLN értékű jelzálogot alapítottak
5
2002
29 602 956,07 PLN
jelzálogok teljes összege
941 965,12 PLN értékű jelzálogot alapítottak
6
2003
37 315 430,58 PLN
jelzálogok teljes összege
7 712 474,51 PLN értékű jelzálogot alapítottak
7
2004
68 984 278,13 PLN
jelzálogok teljes összege
31 668 847,55 PLN értékű jelzálogot alapítottak
8
2005
82 625 551,83 PLN
jelzálogok teljes összege
1 364 127,70 PLN értékű jelzálogot alapítottak
9
2006
91 511 663,94 PLN
jelzálogok teljes összege
8 886 112,11 PLN értékű jelzálogot alapítottak
10
2007
96 153 021,00 PLN
jelzálogok teljes összege
4 641 357,06 PLN értékű jelzálogot alapítottak
17. táblázat
Az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan
Év
Összeg
Megjegyzések
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
jelzálogok teljes összege
9
2006
5 692 649,25 PLN
jelzálogok teljes összege
10
2007
5 692 649,25 PLN
jelzálogok teljes összege
18. táblázat
A Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan
Év
Összeg
Megjegyzések
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
jelzálogok teljes összege
4
2001
212 138,61 PLN
jelzálogok teljes összege
99 379,00 PLN értékű jelzálogot alapítottak
5
2002
212 138,61 PLN
jelzálogok teljes összege
6
2003
212 138,61 PLN
jelzálogok teljes összege
7
2004
212 138,61 PLN
jelzálogok teljes összege
8
2005
212 138,61 PLN
jelzálogok teljes összege
9
2006
212 138,61 PLN
jelzálogok teljes összege
10
2007
212 138,61 PLN
jelzálogok teljes összege
19. táblázat
Wrocław Város Tanácsának biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan
Év
Összeg
Megjegyzések
1
1998
710 074,30 PLN
jelzálogok teljes összege
2
1999
710 074,30 PLN
jelzálogok teljes összege
3
2000
710 074,30 PLN
jelzálogok teljes összege
4
2001
945 962,80 PLN
jelzálogok teljes összege
235 888,50 PLN értékű jelzálogot alapítottak
5
2002
2 119 622,40 PLN
jelzálogok teljes összege
1 173 659,60 PLN értékű jelzálogot alapítottak
6
2003
2 119 622,40 PLN
jelzálogok teljes összege
7
2004
11 217 294,85 PLN
jelzálogok teljes összege
9 097 672,45 PLN értékű jelzálogot alapítottak
8
2005
11 217 294,85 PLN
jelzálogok teljes összege
9
2006
12 589 452,85 PLN
jelzálogok teljes összege
3 538 324,00 PLN értékű jelzálogot alapítottak
10
2007
15 379 758,25 PLN
jelzálogok teljes összege
2 790 305,40 PLN értékű jelzálogot alapítottak
20. táblázat
Az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal biztosítékai a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan
Év
Összeg
Megjegyzések
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
jelzálogok teljes összege
6
2003
634 594,10 PLN
jelzálogok teljes összege
7
2004
634 594,10 PLN
jelzálogok teljes összege
8
2005
634 594,10 PLN
jelzálogok teljes összege
9
2006
634 594,10 PLN
jelzálogok teljes összege
10
2007
634 594,10 PLN
jelzálogok teljes összege
(39)
A lengyel hatóságok megállapították azt is, hogy az állami hitelezők figyelembe vették a wrocławi ipari ingatlanok értékének 2003 és 2008 között bekövetkezett jelentős növekedését. Az ingatlanárak összességében 100 %-kal emelkedtek, a PZL Hydral ingatlanainak értéke pedig 300 %-kal nőtt. Azok az állami hitelezők tehát, akik jelzáloggal rendelkeztek a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan, a biztosítékuk értékének tényleges növekedését tapasztalhatták.
(40)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja és a Pénzügyminisztérium nem rendelkezett semmilyen biztosítékkal (jelzáloggal) a PZL Hydral eszközeire vonatkozóan. A Pénzügyminisztérium azonban követelései egy részének a PZL Hydrallal 2002. május 20-án megkötött megállapodás útján érvényt szerzett, amely szerint a PZL Hydral a 14. táblázatban foglaltak szerint 2002 végéig visszafizeti a tartozása egy jelentős részét.
(41)
A lengyel hatóságok szerint az állami hitelezők - a magánhitelezőkkel szemben - egy bírósági végrehajtó útján kényszerítő erejű végrehajtási intézkedéseket tettek. 1998 és 2007 között a Társadalombiztosítási Hivatal 119,95 millió PLN, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal 43,8 millió PLN, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja 2,1 millió PLN értékben bocsátott ki végrehajtható okiratokat, a végrehajtás útján szerzett tényleges összeg azonban nem érte el a végrehajtható okiratokban jelzett tartozások szintjét. A lengyel hatóságok kiemelték, hogy az olyan alternatív lehetőségek megvalósítását, mint amilyen az eszközök birtokbavétele, a bírósági végrehajtó nem tartotta ésszerűnek, és azoknak gazdaságilag nem volt értelme. Az egyéb állami hitelezők semmilyen végrehajtási intézkedést nem tettek, de figyelemmel kísérték a privatizációs és szerkezetátalakítási folyamatot, amely - úgy vélték - magasabb megtérülést biztosít számukra, mint az igényeik közvetlen végrehajtása.
21. táblázat
Az állami hitelezők PZL Hydrallal szembeni végrehajtási intézkedéseinek összefoglalása (1997-2009)
Év
Visszafizetett köztartozások
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000
Összesen
87 846 336,84 PLN
(42)
1998 és 2009 között 87,846 millió PLN (26 %) köztartozást fizettek vissza.
(43)
2003 óta jelentős növekedés történt a PZL Hydral köztartozásainak törlesztésében.
II.3 A PZL Hydral mint nehéz helyzetben lévő vállalkozás
(44)
A 22. táblázat a PZL Hydral 1998-2009 közötti pénzügyi adatait ismerteti.
22. táblázat
Válogatott adatok a PZL Hydral pénzügyi jelentéseiből (ezer PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Értékesítések nettó bevétele
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Értékesítések nyeresége (vesztesége)
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Nettó nyereség (veszteség) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Teljes eszközállomány
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
A részvényesek (negatív) tőkéje
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Hosszú lejáratú kötelezettségek és tartalékok
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
1998-tól 2002-ig a PZL Hydral pozitív saját tőkével rendelkezett. 2003-tól kezdve negatív volt a saját tőkéje, és rendszeresen nettó veszteséget könyvelt el 2007-ig. 2007-től 2009-ig a PZL Hydral nyereséges volt. A PZL Hydral eszközeinek értéke az 1998. évi 203,936 millió PLN-ről 2006-ra 76,986 millió PLN-re csökkent. A hosszú lejáratú kötelezettségek következetesen emelkedtek 1998-tól 2001-ig és 2003-tól 2006-ig, amikor 327,486 millió PLN-t értek el.
(46)
A fentebb kifejtettek szerint 2008-tól kezdve a PZL Hydral főként szolgáltatások és a korábbi években előállított készlet értékesítéséből, valamint korlátozott mértékben a leányvállalataitól szerezte a bevételeit.
II.4 A PZL Wrocław mint nehéz helyzetben lévő vállalkozás
(47)
Ami a PZL Wrocław pénzügyi helyzetét illeti, a PZL Wrocław sem 2007-ben, sem 2008-ban vagy 2009-ben nem vesztett többet a tőkéjének 50 %-ánál és nem felelt meg a fizetésképtelenségi eljárás megindításához a lengyel jog szerint szükséges követelményeknek sem. A PZL Wrocław forgalma 2006-ban 5,3 millió PLN, 2007-ben 23 millió PLN, 2008-ban pedig 60 millió PLN összeget tett ki. 2006-ban 1 millió PLN volt a nettó veszteség, míg 2007-ben a nettó nyereség 0,04 millió PLN-t tett ki, 2008-ra pedig ez meredeken 8,7 millió PLN-re növekedett.
(48)
A PZL Wrocław pénzügyi jelentései szerint befektetett eszközeinek értéke a 2006. évi 4,8 millió PLN-ről 2007-re 25,7 millió PLN-re, 2008-ra 27 millió PLN-re, 2009-re pedig 29 millió PLN-re nőtt. A lengyel költségvetési törvény szerint a katonai vásárlásokra szolgáló pénzügyi forrásokat évente osztja ki a Védelmi Minisztérium. 2008-ban a PZL Wrocław […] összegben kapott katonai árukra (pl. hidraulikus rendszerek, üzemanyag-szabályozó rendszerek pneumatikus alkatrészei) vonatkozó szerződéseket és adott el ilyen termékeket, valamint […] értékű karbantartási szolgáltatásokat végzett a Védelmi Minisztérium számára, vagyis a teljes összeg […] volt.
(49)
A lengyel hatóságok fenntartják azt is, hogy 2008 végéig a PZL Wrocław működésének piaca, vagyis a légi közlekedési és védelmi piac, a lassulásnak semmilyen jelét nem mutatta.
(50)
2009-ben azonban a PZL Wrocławnak pénzügyi nehézségei támadtak, mivel a Védelmi Minisztérium megrendelései a gazdasági válság miatt hirtelen visszaestek. 2009-ben a megrendelt és eladott katonai áruk (pl. hidraulikus rendszerek, üzemanyag-szabályozó rendszerek pneumatikus alkatrészei) értéke […] összegre esett vissza, a nyújtott karbantartási szolgáltatások értéke pedig […] összegre csökkent. Ennek eredményeképpen 2008-hoz képest […] %-kal csökkentek a katonai áruk eladásai. Következésképpen a PZL Wrocław 2009-ben 8,3 millió PLN nettó veszteséget könyvelt el. A forgalma a 2008. évi 60 millió PLN-ről 2009-re 41 millió PLN-re csökkent.
(51)
A vállalat tartozásai a 2008. évi 31 millió PLN-ről 2009-re 35 millió PLN-re nőttek. 2006-ban a tartozások 7 millió PLN-t, 2007-ben pedig 18,4 millió PLN-t tettek ki.
(52)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a lengyel jog (16) szerint a PZL Wrocław ellen még nem lehetett csődeljárást indítani. Azonban ha a Hydral csoport folyamatban lévő, a köztartozások átütemezési tervét alátámasztó feltételezéseken és a befektetővel kötött keretmegállapodáson alapuló szerkezetátalakítási folyamata sikertelen lenne, akkor a PZL Wrocławnak csődeljárás megindítása iránti kérelmet kellene majd benyújtania.
II.5 A szerkezetátalakítási terv és a privatizációs folyamat
(53)
A PZL Hydral és a PZL Wrocław szerkezetátalakítási tervét (a továbbiakban: a terv) Lengyelország azon törekvéseinek összefüggésében kell vizsgálni, amelyek az üzlet életképes részeinek privatizációjára irányulnak, különösen a légi közlekedés és a védelem területén.
(54)
1998-ban egy magán tanácsadó csoport, a Business Management Finance S.A elkészített egy stratégiát a PZL Hydral szerkezetátalakítására vonatkozóan. A stratégiának részét képezte a PZL Hydral aktuális pénzügyi helyzetének felmérése és a költségek és szerkezetátalakítási tevékenységek elemzése. A stratégia szerint ésszerű lenne leválasztani a PZL Hydral egyes eszközeit, és azokat egy magánbefektetőnek eladni a PZL Hydral tartozásainak átütemezése érdekében.
(55)
A PZL Hydral és - 2004-es bejegyzését követően - a PZL Wrocław részvényesei rendszeresen találkoztak a csoport vagy annak részei (PZL Wrocław) privatizálásának megfontolása céljából, és megtárgyalták az ügylet feltételeit az érdekelt felekkel.
(56)
Ebből következően a lengyel hatóságok tárgyalásokba kezdtek a lehetséges beruházókkal, ezeket a tárgyalásokat szorosan figyelemmel kísérték a magánhitelezők (csak az első, […] általi privatizációra irányuló kísérletnél) és az állami hitelezők. A következő vállalatokkal került sor tárgyalásokra: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) és 2009-től kezdődően pedig a jelenlegi beruházóval, a/az […]-val/vel (a továbbiakban: […] vagy a befektető).
(57)
2002-ben ipari együttműködés eredményeként megkezdődtek a PZL Hydral eladására vonatkozó megbeszélések a/az […]-val/vel, egy légijármű-alkatrészeket gyártó világpiaci szereplővel, amelynek a 2009-es éves forgalma […] volt. 2002. november 25-én a/az […] és a PZL Hydral titoktartási megállapodást kötöttek. 2003. április 22-én a/az […] szándéknyilatkozatot küldött a PZL Hydralnak, amelyben kifejezte érdeklődését a PZL Hydral részvényeinek lehetséges megvásárlása iránt, és kinyilvánította, hogy hajlandó átvilágítást végrehajtani. Az átvilágítást 2003 májusában végezték el. 2005 áprilisában a/az […] kiterjesztette az átvilágítás körét, tekintettel a 2004-ben bejegyzett PZL Wrocław lehetséges megvásárlására. 2005 júniusában átadták a dokumentációt a/az […]-nak/nek. 2005 második felében és 2006 első felében számos találkozóra került sor a/az […] képviselőivel. A/az […] azonban 2006 novembere óta nem tett lépéseket az ügylet befejezése érdekében.
(58)
A lengyel hatóságok szerint a/az […] azért lépett vissza a tárgyalásoktól, mert a vállalat tartozásai kérdésének ügye megoldatlan maradt.
(59)
E tárgyalások során a magán- és állami hitelezőket rendszeresen, egyes esetekben hetente tájékoztatták a tárgyalások előrehaladásáról.
(60)
A lengyel hatóságok új privatizációs stratégiát követtek, amely arra összpontosított, hogy a PZL Wrocławot életképes vállalkozássá tegyék az eladása érdekében, a PZL Hydralt pedig ezt követően a PZL Wrocław és más leányvállalatok és eszközök eladásából származó bevétel felhasználásával számolják fel. Erről a stratégiáról az IÜ, a PZL Hydral és a PZL Hydral állami hitelezői állapodtak meg, és az a 2007-2010. évi szerkezetátalakítási tervként (a továbbiakban: a terv) kapott hivatalos keretet 2007 utolsó negyedévében.
(61)
A terv szerint az állami hitelezőket a PZL Hydral eszközei értékesítésének bevételeiből elégítették volna ki, amely eszközök a következők: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. - 1 millió PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. - 3 millió PLN. A PZL Wrocław eladásából 65,9 millió PLN-re számítottak (beleértve az öntödét). Az egyéb pénzügyi eszközök eladása a várakozások szerint 0,5 millió PLN bevételt hozott volna, a BBCenter nevű ingatlan eladása 47,5 millió PLN-t, egy parkolóé 2 millió PLN-t, egy erőmű (GSZ) eladása pedig 0,9 millió PLN-t. A terv tehát azon a feltevésen alapult, hogy az eszközök értékesítése összesen legalább 120,8 millió PLN bevételt keletkeztet.
(62)
A terv rendelkezett egy 36 millió PLN összegű tőkeinjekcióról is, hogy garantálják 156,8 millió PLN visszafizetését az állami hitelezőknek. Azt a lehetőséget is számba vették, hogy az IÜ 77,4 millió PLN összegű kiegészítő tőkeinjekciót nyújt a Társadalombiztosítási Hivatal 1996-1998 közötti követeléseinek a visszafizetésére.
(63)
Ezt követően 2007 januárjában a PZL Wrocław katonai tanúsítványokat és fegyverkereskedelmi engedélyeket szerzett (lásd a (16) preambulumbekezdést). A 2007. év során további eszközöket, gépeket, berendezéseket és know-how-t szerzett. Ezeket a beszerzéseket abból a 12,5 millió PLN összegű kölcsönből finanszírozta, amelyet az IÜ 2007. május 24-én nyújtott a PZL Wrocław számára (a továbbiakban: a 2007. évi kölcsön), valamint az anyavállalat, a PZL Hydral által a PZL Wrocław tőkéjéhez nyújtott természetbeni hozzájárulásból, amelyre 2007 decemberében eszközátruházás formájában került sor.
(64)
A lengyel hatóságok hangsúlyozták azt is, hogy a 2007. évi kölcsönt abból a célból nyújtották, hogy az IÜ körülbelül […] %-os részesedést szerezzen a PZL Wrocławban (ez egy adósság-részvény swapügyletnek felelt meg), valamint hangsúlyozták, hogy az IÜ a befektetett tőke után megfelelő megtérülést érhet el, miután eladja a PZL Wrocławban meglévő részvényeit, míg a PZL Hydral az állami hitelezők kielégítésére használná a részesedését.
(65)
A 2007. évi kölcsönt változó 3 havi WIBOR plusz 200 bázispont mellett - akkor 6,45 % - nyújtották egy 2007-ig tartó kezdeti időszakra, és azon az egyetértésen alapult, hogy meghosszabbítják addig, amíg a PZL Wrocław eladása előtt sor nem kerül az adósság-részvény swapügyletre. A kölcsönt a következő biztosítékok biztosították:
-
a PZL Wrocław befektetett eszközeire (gépek) vonatkozó, a zálognyilvántartásba bejegyzett zálogjog (17) 5,5 millió PLN értékben;
-
közönséges zálogjog (18)66 850 részvényre vonatkozóan, amelyek az ügylet idején, 2007 májusában a vállalat 100 %-át, 2007 végén pedig […] %-át tették ki.
(66)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy 2007 márciusában az IÜ felkérésére a Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych tanácsadó cég - független szakértőként eljárva - felmérte a PZL Wrocław értékét. Három becslési módszert alkalmaztak: a diszkontált nettó nyereségen alapuló bevételi módszert (1. módszer), a diszkontált nettó nyereségen plusz az értékcsökkenésen alapuló bevételi módszert (2. módszer) és a diszkontált pénzforgalmi módszert (3. módszer) (19), beleértve egy érzékenységvizsgálatot is (mérsékelt, optimista és pesszimista forgatókönyv).
(67)
E három módszer használatával a PZL Wrocław értékét a következőkre becsülték:
1. módszer:
a)
a mérsékelt forgatókönyv esetében a becsült érték […];
b)
az optimista forgatókönyv esetében a becsült érték […];
c)
a pesszimista forgatókönyv esetében a becsült érték […]
2. módszer:
a)
a mérsékelt forgatókönyv esetében a becsült érték […];
b)
az optimista forgatókönyv esetében a becsült érték […];
c)
a pesszimista forgatókönyv esetében a becsült érték […].
3. módszer:
a)
a mérsékelt forgatókönyv esetében a becsült érték […];
b)
az optimista forgatókönyv esetében a becsült érték […];
c)
a pesszimista forgatókönyv esetében a becsült érték […].
(68)
A PZL Wrocław értékének megállapításához a következő három elemet használták:
-
a vállalat pénzügyi előrejelzései, ideértve a 2007-2011 közötti pénzforgalmat, nettó nyereséget és értékcsökkenést, érzékenységvizsgálattal (mérsékelt, optimista és pesszimista forgatókönyv); lásd az alábbi 23. táblázatot;
-
a 10,25 %-nak megfelelő súlyozott átlagos tőkeköltségre (WACC) épülő leszámítolási kamatláb;
-
az a feltételezés, hogy 2007-2011 után a pénzforgalom állandó lesz.
23. táblázat
A 2007. évi tanulmányban foglalt különböző forgatókönyvek (ezer PLN)
Év
2007
2008
2009
2010
2011
Mérsékelt forgatókönyv
Pénzforgalom
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettó nyereség
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Értékcsökkenés
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettó nyereség + értékcsökkenés
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimista forgatókönyv
Pénzforgalom
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettó nyereség
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Értékcsökkenés
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettó nyereség + értékcsökkenés
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pesszimista forgatókönyv
Pénzforgalom
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettó nyereség
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Értékcsökkenés
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettó nyereség + értékcsökkenés
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
A leszámítolási kamatláb mindhárom értékelési módszerre vonatkozóan a 10,25 %-nak megfelelő súlyozott átlagos tőkeköltségen (20) alapul. A vállalat pénzügyi előrejelzése, ideértve a 2007-2011 közötti pénzforgalmat, nettó nyereséget és értékcsökkenést érzékenységvizsgálattal (mérsékelt, optimista és pesszimista forgatókönyv) együtt, a PZL Wrocław által közölt adatokra épül. A tanulmány szerint ezek az adatok nagymértékben a Védelmi Minisztérium előre jelzett megrendelésein alapulnak.
(70)
Ennek az értékelésnek alapján a vállalat részvényei értékének meghatározásakor a lengyel hatóságok a pesszimista forgatókönyvre támaszkodtak, amely a legalacsonyabb eredményt hozta. Ezen az alapon azt feltételezték, hogy a PZL Wrocław részvényeire vonatkozó, közönséges zálogjog formáját öltő biztosíték piaci értéke legalább 20,3 millió PLN (21). Az abban az időben 5,5 millió PLN-t érő gépekre vonatkozó zálogjoggal együtt tehát a lengyel hatóságok úgy vélik, hogy a biztosíték értéke abban az időben meghaladta a kölcsön értékét.
(71)
A szakértők általi vizsgálat alapján továbbá az IÜ 2007-ben úgy vélte, hogy ésszerű lenne a PZL Wrocław 2007 végi értékét […]-nak/nek tekinteni, és a mérsékelt forgatókönyvet venni figyelembe. Az IÜ úgy vélte továbbá, hogy megtérülne a befektetése. Az IÜ által elért közvetlen megtérülés, annak alapján, hogy az értékesítés előtt adósság-részvény swapügyletet hajtana végre és a részvények […] %-ával rendelkezne (ez egy körülbelüli százalékos arány, amely az IÜ által használt munkahipotézis volt), legalább 48,5 millió PLN lenne.
(72)
Ennek megfelelően a lengyel hatóságok azt állították, hogy a 2007. évi kölcsönt illetően az IÜ a PZL Wrocław értékesítésének keretében befektetőként járt el. A lengyel hatóságok rámutattak arra is, hogy a 2007. évi kölcsönt tehát nem a PZL Hydral számára nyújtották, ahogyan az az eljárás megindításáról szóló határozatban szerepel.
(73)
Az új privatizációs stratégia és a 2007-2010. évi szerkezetátalakítási terv alapján a/az […], egy […] területén vezető szerepet betöltő, a légiközlekedési-, űr- és védelmi ipart globálisan rendszerekkel és szolgáltatásokkal ellátó beszállító, amely 2009-ben […] bevételre tett szert, 2007 első negyedévében tárgyalásokba kezdett a PZL Wrocław értékesítésére vonatkozóan, és a PZL Wrocław számára átvilágítást hajtott végre 2007 júliusában/augusztusában és 2008 februárjában. Ezek a tárgyalások már meglévő ipari együttműködés eredményét képezték.
(74)
2008. január 31-én a/az […] ajánlatott tett a PZL Wrocław részvényeire, amelyet először 2008. február 14-én emelt meg. 2008. március 17.-18-án a/az […] képviselői találkozót tartottak az IÜ-vel. 2008. április 2-án a/az […] második alkalommal is megemelte az ajánlatát. A részvényekért 2008. április 2-án ajánlott ár […] volt (amely a PZL Wrocław 2007. december 31-i értékét tükrözte), plusz a forgóeszközök egy bizonyos képlet szerint kiszámított változásai. A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a képletnek a nyereség növekedésének tükrözése érdekében történő alkalmazása […] mértékű árnövekedést eredményezne.
(75)
Ez az ajánlat összhangban volt az IÜ által megrendelt független szakértői értékeléssel. Ez az értékelés, amelyet a Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki végzett, arra az eredményre jutott, hogy 2008 márciusában a PZL Wrocław értéke […] volt a nettó eszközérték-módszer („NAV módszer”) alapján. Ez a módszer eszközközpontú megközelítést alkalmaz az érték megállapításakor, és figyelembe veszi az eszközök értékét és úgy a mérlegben szereplő, mint az azon kívüli tartozási és követelési oldalt. Ugyanakkor a PZL Hydral értékét a diszkontált pénzforgalmi módszer („DFC módszer”) alapján, amely figyelembe veszi a nemcsak az anyagból, hanem a PZL Wrocław birtokában lévő immateriális javakból származó jövőbeli bevételt is, […] összegre becsülték. A tanulmány nem tartalmaz érzékenységvizsgálatot (vagyis nem ír le különböző forgatókönyveket).
(76)
A DCF módszer szerint a 2008 utáni pénzforgalmi előrejelzések a PZL Wrocław 2007-2013 közötti pénzügyi tervén alapulnak, amely azt feltételezi, hogy az infláció ugyanakkora lesz, mint amekkorát a Lengyel Nemzeti Bank 2008 februárjában megjósolt a kérdéses időszakra vonatkozóan. A tőkeköltséget 16,65 %-nak értékelik, ez magában foglalja a kockázatmentes hozamot (4,70 %), a piaci kockázati prémiumot (7,17 %), az ágazati kockázati prémiumot (1,78 %) és a piac méretéhez kapcsolódó prémiumot (3 %), és lehetővé teszi, hogy figyelembe vegyék a PZL Wrocław méretét a versenytársaihoz (mint pl. a/az […] vagy a/az […]) képest. 2014-től kezdődően a tanulmány azt feltételezi, hogy a pénzforgalom évente 3 %-kal emelkedik (2 %-os infláció alapján).
24. táblázat
A PZL Wrocław jövőbeli pénzforgalmi becslései (ezer PLN)
Év
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Saját tőke költsége ( %)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Jövőbeli pénzforgalmi becslések
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Diszkontált jövőbeli pénzforgalmi becslések
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
A kiigazított nettó eszközérték-módszer az egyik mód a működő vállalkozások értékének megállapítására, az összes eszköz és kötelezettség értékének a valós piaci értékhez (22) való igazításával. A 18,35 millió PLN könyv szerinti értékű kötelezettségek […] nettó eszközértékhez való igazítását a 2007. évi tervezett adósság-részvény swapügylet alapján hajtották végre. Az utolsó kiigazítás figyelembe vette a mérlegen kívüli eszközöket.
25. táblázat
PZL Wrocław - kiigazított NAV módszer (ezer PLN) (23)
Könyv szerinti érték
Nettó eszközérték
Befektetett eszközök
25 710
[…]
Forgóeszközök
9 945
[…]
Tartozások
18 350
[…]
Mérlegen kívüli eszközök
0
[…]
Összesen
17 305
[…]
(78)
A befektetett eszközök kiigazított nettó értéke […], míg a könyv szerinti értékük 25,710 millió PLN-t tesz ki. A kiigazítás alapvetően az összes eszköz valós piaci értékének egy 2007. március 29-én készült és a Bizottság számára egy független szakértő, a Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych által benyújtott tanulmány alapján történő kiszámításával történik. A tanulmány alapvetően az ingatlanok, mint az épületek és a föld értékét állapítja meg. Az épületek értékét a következő képlet alapján állapították meg:
V = Cn(1-Lu/100) × R
„Cn” egy új épület felépítésének a költsége; „Lu” az épület használatának szintje, az „R” pedig egy olyan együttható, amelynek a különböző régiók közti árkülönbségek esetén van szerepe. A föld értékét összehasonlító megközelítés alapján határozzák meg, amely a föld értékét egyenlőnek tekinti a hasonló telkekért kapott, az inflációs eltérések tükrözése érdekében kiigazított árral.
(79)
A 18,350 millió PLN könyv szerinti értékű kötelezettségek […] nettó eszközértékre való igazítását a tervezett 2007. évi adósság-részvény swapügylet alapján valósították meg.
(80)
Az utolsó kiigazítás figyelembe vette a mérlegen kívüli eszközöket. Azok az elemek, amelyek nem szerepelnek a mérlegben, de amelyeknek a tanulmány szerzői szerint meg kellene jelenniük az érték megállapításakor, a következők: „humánerőforrás-szervezet” és „a gyártási folyamat szervezése”, figyelembe véve az értékelés nem számszerűsíthető, a vállalat vezetéséhez kapcsolódó vonatkozásait.
(81)
A/az […] ajánlatát követően a lengyel hatóságok 2008. márciusában jelentették be a Bizottságnak a tervet mint a PZL Hydral részére nyújtott szerkezetátalakítási támogatást, feltételezve, hogy a PZL Wrocławot […]-ért értékesítik. A bejelentésben szerepelt a 2007. évi kölcsön és a PZL Wrocławnak nyújtandó, 4 millió PLN értékű további kölcsön, a/az […]-val/vel folytatott tárgyalások véglegesítését célzó intézkedések részeként.
(82)
A kiegészítő kölcsönt (a továbbiakban: a 2008. évi kölcsön) 2008. április 2-án nyújtották, azon a napon, amikor az IÜ értesült az ajánlat második emelésének részleteiről. Az IÜ ezt a kölcsönt áthidaló kölcsönként nyújtotta addig, amíg megkötik a megállapodást a/az […]-val/vel. A PZL Wrocławnak azért volt szüksége a pénzre, hogy feldolgozza a Védelmi Minisztériumtól kapott, egyre több megrendelést.
(83)
A kölcsönt ötéves időszakra nyújtották, a Bizottság Lengyelországra vonatkozó referencia-kamatlábán (a kölcsön nyújtásakor 6,42 %) alapuló változó kamatlábbal, és azt az alábbi biztosítékok biztosították:
-
a PZL Wrocław befektetett eszközeire (négy gép és berendezési tárgyak) vonatkozó, a zálognyilvántartásba bejegyzett zálogjog 2,8 millió PLN értékben;
-
egy kereskedelmi szerződésből eredő követelések átruházása 5,2 millió PLN értékben.
(84)
A lengyel hatóságok ezért úgy vélik, hogy a zálogok értéke meghaladta a kölcsön értékét.
(85)
A kölcsönt annak érdekében nyújtották, hogy a PZL Wrocław beszerezhesse a gyártási folyamathoz szükséges gépeket. A 2008. évi kölcsönt az IÜ a/az […]-val/vel folytatott tárgyalások előrehaladott szakaszában nyújtotta, azt feltételezve, hogy a kölcsönt vagy a PZL Wrocław fizeti vissza a saját forrásai felhasználásával, vagy a befektető.
(86)
Ennek alapján a lengyel hatóságok azt állították, hogy az IÜ nemcsak magánbefektetőhöz hasonlítható módon járt el, hanem mint a PZL Wrocławot értékesítő jogalany.
(87)
A Bizottságot hasonlóképpen arról is értesítették a lengyel hatóságok, hogy a PZL Wrocław tevékenységét 2008-ban részben operatív lízinggel finanszírozták. 2008 júniusában két operatív lízingre vonatkozó megállapodást - […] és […] - írtak alá a/az […] nevű magánvállalattal. Az e megállapodások szerinti lízing nettó értéke 271 002 EUR-t és 401 263,20 EUR-t tett ki (hozzáadottérték-adóval együtt 0,82 millió PLN) (24). E megállapodások szerinti a lízing költsége a PZL Wrocław számára 88 762,30 EUR volt, amely a gépek nettó értéke és a lízing nettó értéke közti különbség. Ezek a megállapodások a kölcsönökhöz hasonlóan működnek, a lízingelt tárgy szolgál biztosítékul. A lízing lejárta után a PZL Wrocław megszerzi a jogot a gépek 5 835 EUR áron történő megvásárlására. Mielőtt megkötötte volna ezeket a lízingszerződéseket a PZL Wrocław-val, a/az […] alaposan elemezte a vállalat pénzügyi és gazdasági helyzetét, ideértve azt is, hogy az mennyire képes megfelelő pénzforgalmat generálni a részletek törlesztéséhez.
(88)
A lengyel hatóságok az első bejelentésükben megemlítették a tervben szereplő, 13,5 millió PLN (plusz kamat) értékű adósság-részvény swapügyletet is.
(89)
2008 márciusában és áprilisában tárgyalásokat folytattak a részvényátruházási megállapodás feltételeiről és rendelkezéseiről. 2008. április 14-én azonban a/az […] visszavonta az ajánlatát. A lengyel hatóságok szerint a visszalépés valószínű okai a világpiacon a gazdasági válság eredményeképp bekövetkező jelentős változások voltak.
(90)
A/az […] tárgyalásoktól való visszalépésének eredményeképpen újraindították az értékesítési folyamatot. Az értékesítést a helyi és a nemzetközi sajtóban egy felhívás formájában hirdették meg, amely a PZL Wrocław részvényei 100 %-ának megvásárlására vonatkozó tárgyalásokban való részvételre vonatkozott. 2008. május 19-én közzétették a felhívást a Puls Biznesu (Üzleti Pulzus) c. lapban, a legnagyobb lengyel szaklapban, és a Rzeczpospolitában, az ország legnagyobb napilapjában. 2008. május 20.-26-án megjelent a Flight Internationalben, a globális légi közlekedési szaklapban is. 2008 novemberében a tervezett értékesítés részleteit közzétették a Raport Wojsko Technika Obronność című lapban, egy nemzetközi olvasóközönséggel rendelkező, lengyel nyelvű légi közlekedési magazinban. A részvények megvásárlására nem érkezett ajánlat.
(91)
Ennek megfelelően további erőfeszítésekre került sor, és a fent említett információkat a PZL Hydral közvetlenül a PZL Wrocław megvásárlása iránt potenciálisan érdeklődő vállalatoknak továbbította és mutatta be. A lengyel hatóságok kiemelték, hogy az értékesítést hirdették vásárok és ipari események, így légibemutatók (25) alkalmával, továbbá több mint 80 vállalatnak küldött levél útján is. A lengyel hatóságok jelezték azt is, hogy az értékesítésre vonatkozó információk folyamatosan elérhetőek voltak a PZL Hydral honlapján, amely évi 500 000 látogatást regisztrál. Figyelembe véve a PZL Wrocław termelésének sajátos jellegét (mint áruk és szolgáltatások beszállítója a lengyel fegyveres erők számára, nemzetbiztonsági szempontból a PZL Wrocław különösen fontos) és a légi közlekedési ipar világszerte tapasztalható meglehetősen nagymértékű koncentráltságát, amelynek köszönhetően a lehetséges befektetők száma viszonylag alacsony, a lengyel hatóságok szerint minden potenciális befektetőnek volt lehetősége információkat szerezni a PZL Wrocław értékesítéséről és részt venni a privatizációs folyamatban. A lengyel hatóságok szerint tehát az egész ágazat tudott az értékesítésről.
(92)
Az értékesítésről szóló értesítés csak tárgyalásra való felhívás volt, nem tartalmazott semmilyen konkrét feltételt.
(93)
A lengyel hatóságok megújult erőfeszítéseit követően 2008 második felében kapott az IÜ először szándéknyilatkozatot, majd később ajánlatot a/az […]-tól/től. 2008 második felében az IÜ kapott egy második szándéknyilatkozatot, ezúttal a/az […]-tól/től.
(94)
2008. szeptember 30-án a/az […] előzetes, nem kötelező erejű ajánlatot tett a PZL Wrocław részvényei 100 %-ának megvásárlására („a 2008. szeptember 30-i ajánlat”), […] összegben. A/az […] befektetési alap, amely a magántőkepiacon fektet be, és amelynek tulajdonosa (egy magánszemély) 100 %-os részesedéssel rendelkezik a/az […]-ban/ben (26). A 2008. szeptember 30-i ajánlat adósságoktól mentes vállalatra vonatkozott, és ezt attól tették függővé, hogy a 2009. évi pénzügyi eredmények (különösen a nettó nyereség és az EBITDA) hasonlóak legyenek a 2008. éviekhez. Konkrétan legalább […] EBITDA-t kellett elérni, a 2009. évi nettó nyereségnek pedig legalább […]-nak/nek kellett lennie; ezenkívül az eladások 5 %-os növekedését kívánták meg. A pénzügyi válság eredményeképp azonban a PZL Wrocław bevételei nagyjából 35 %-kal csökkentek és az ajánlatban lefektetett értékek nem teljesültek. 2009 első negyedévére a PZL Hydral már teljes mértékben tisztában volt azzal, hogy a pénzügyi eredmény nem éri el a/az […] ajánlatában megállapított minimumkövetelményeket. Ezenkívül 2009 elején megerősítették a Védelmi Minisztérium megrendeléseinek csökkentését, ami jelentős következményekkel járt a vállalat adott évi nyereségességére nézve. Ezután megszakadt a kapcsolat a/az […]-val/vel.
(95)
A/az […], a világ egyik legnagyobb, fejlett technológiájú légi közlekedési termékeket (kereskedelmi, regionális, vállalati és katonai légi járművek számára) és ipari termékeket szállító […] vállalata, amelynek 2009-ben […] volt a forgalma, 2009 első negyedévében kezdett megbeszéléseket a PZL Wrocław részvényeinek megvásárlása céljából.
(96)
Ez a vállalat 2009. április 20. és 2009. május 12. között átvilágítást hajtott végre. E vizsgálat alapján 2009. augusztus 20-án egyetértési megállapodást írt alá (jelezve a tervezett ügylet általános jellemzőit) az IÜ-vel a PZL Wrocław részvényeinek […] összegért történő megvásárlására vonatkozóan. Az IÜ vállalta annak biztosítását, hogy a PZL Wrocław minden eszköze mentes legyen a PZL Hydral állami hitelezőinek bármilyen követelésétől. Az egyetértési megállapodás azt feltételezte, hogy maga az IÜ venné meg a PZL Wrocław részvényeinek 100 %-át, majd később eladná azokat a befektetőnek. A befektető vállalta, hogy az értékesítés után végrehajtja a saját, további […]-t érő, részletes befektetési tervét. 2009. december 18-án az IÜ, a PZL Hydral és a/az […] keretmegállapodást írtak alá. A megállapodás 2. mellékletét, amely a részleges adósság-részvény swapügylet, valamint a 2007. és 2008. évi kölcsön részleges megszüntetésének és részleges törlesztésének a szabályait határozza meg, 2010. március 12-én kötötték meg.
(97)
A lengyel hatóságok megerősítették, hogy az értékesítés nem feltételes volt, különösen nem a fenntartandó munkahelyekre vonatkozóan. A lengyel hatóságok arról is tájékoztatták a Bizottságot, hogy a befektető szabadon dönthetett a Védelmi Minisztériumhoz kapcsolódó üzleti ügyeiről.
(98)
A/az […]-val/vel folytatott tárgyalások részletes leírása a VI. szakaszban található.
II.6 A terv lengyel hatóságok általi jogi értékelése
(99)
A lengyel hatóságok rámutattak, hogy a szerkezetátalakítás teljes költségei 262,2 millió PLN-t tennének ki, az alábbi részletezés szerint: a köztartozások átütemezése 234 millió PLN értékben, egyéb pénzügyi átütemezés 11,5 millió PLN értékben, 11 millió PLN befektetés, az eszközállomány átszervezése 5,6 millió PLN értékben és foglalkoztatási szerkezetátalakítás 0,3 millió PLN értékben.
(100)
A lengyel hatóságok szerint a PZL Hydral szerkezetátalakításának teljes költségét 130,5 millió PLN értékű állami támogatásból és 132 millió PLN értékű saját hozzájárulásból finanszíroznák. A terv szerint a saját hozzájárulás a szerkezetátalakítási költségek 50,3 %-át teszi ki. A saját hozzájárulás a befektetett eszközök és a részvények eladásából származó bevételből, valamint a PZL Wrocław jövőbeli befektetője által biztosítandó pénzeszközökből áll.
(101)
Ami a kompenzációs intézkedéseket illeti, a terv egyes termelőeszközök eladását javasolta, ezt 2004 és 2006 között részben megvalósították, ami a kapacitás csökkenéséhez vezetett. A terv szerint a gépek és berendezések eladása összesen 380 000 gépórával, vagyis 42 %-kal csökkentené a vállalat kapacitását. A tervezett csökkentés nagy részét (315 000 gépóra) már megvalósították. A lengyel hatóságok azt állították, hogy e csökkentés egyharmada nem az életképesség helyreállítása érdekében volt szükséges, hanem a termelés csökkentését célozta az ipari hidraulikák terén, amely egy alacsony nyereségű szegmens, amelyet illetően a vállalat a részvétele korlátozása mellett döntött.
(102)
Ezenkívül a terv szerint a bizonyos (állítólagosan nyereséges) tevékenységektől való visszalépés és a termeléshez nem kapcsolódó eszközök értékesítése a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (27) (a továbbiakban: a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében kompenzációs intézkedésnek tekintendő. Végül a lengyel hatóságok azt állították, hogy a PZL Wrocław privatizációja, ami lehetővé fogja tenni a vállalat versenytársai számára a PZL Hydral kapacitásának, know-how-jának és piaci részesedésének megszerzését, szintén kompenzációs intézkedésnek tekintendő.
III. A BIZOTTSÁG KÉTELYEI A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSAKOR ÉS MEGHOSSZABBÍTÁSAKOR
(103)
A tervet a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerint szerkezetátalakítási forgatókönyvként jelentették be. A Bizottság tehát az adott szakaszban rendelkezésére álló információkra alapozta az előzetes értékelését. Az adott információk alapján a Bizottság a következő aggodalmaknak adott hangot:
(104)
Ami a vállalatnak a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás szerinti szerkezetátalakítási támogatásra való jogosultságát illeti, a Bizottság kételkedett abban hogy a PZL Hydral nem részesült semmilyen megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban az utóbbi tíz év során.
(105)
A Bizottság különösen azon tűnődött, hogy a köztartozások végrehajtásának elmulasztását vagy késedelmes végrehajtását nem kellene-e állami támogatásként kezelni. A Bizottság rámutatott, hogy ha egy társadalombiztosítási járulékokat beszedő állami szerv hosszú időn keresztül eltűri az ilyen járulékok be nem fizetését vagy késedelmes befizetését, akkor kétségtelenül előnyhöz juttatja a támogatásban részesülő felet azáltal, hogy csökkenti azt a terhet, amelyet a társadalombiztosítási rendszer rendes alkalmazása jelent a számára. (28) A Bizottság, elismerve, hogy az állami hitelezők tettek bizonyos végrehajtási intézkedéseket, kétségbe vonta ezek elégséges mértékét, illetve azt, hogy ha egy későbbi szakaszban kerül rájuk sor, akkor ezek hatékonyak voltak-e, különösen az állami hitelezők javára szóló biztosítékokra tekintettel, amelyekre támaszkodni lehetett volna. Az eljárásnak ebben a szakaszában tehát a Bizottság kétségbe vonta, hogy az állami hitelezők eljárása megfelel annak, ahogyan az adott körülmények között a magánhitelezők viselkedtek volna.
(106)
A Bizottság kétségeit fejezte ki a lengyel hatóságok által állami támogatástól mentesként bejelentett más intézkedésekkel kapcsolatban is.
(107)
A Bizottság kétségbe vonta, hogy a köztartozások részleges visszafizetése és részleges elengedése, amelyet a lengyel hatóságok állami támogatástól mentesként jelentettek be, megfelelt a magánhitelezői szabálynak.
(108)
Kételyeknek adott hangot a Bizottság azzal kapcsolatban is, hogy a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 31. és azt követő pontjai fényében a terv összeegyeztethető-e a belső piaccal.
(109)
A Bizottság kétségbe vonta, hogy a javasolt hozzájárulás valós és tényleges volt, és így azt is, hogy a terv megfelelt a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 43-45. pontjának. A Bizottság kétségbe vonta, hogy a PZL Wrocław értékesítéséhez kapcsolódóan tervezett bevétel, még ha befolyik is, a szerkezetátalakításhoz való saját hozzájárulásnak tekinthető. A fent említettek szerint a PZL Wrocławot 2004 végén hozták létre. A terv szerint már 2007-ben átruházták volna a termelési eszközöket és megindították volna a privatizációs folyamatot. A potenciális befektetők kezdeti ajánlatait 2007 negyedik negyedévéig kellett benyújtani, és a tárgyalásokat követően 2008 első felében kötöttek volna előzetes adásvételi megállapodást. Azonban az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásáig a Bizottságot nem értesítették arról, hogy potenciális befektetők érdeklődnének a PZL Wrocław megszerzése iránt.
(110)
Kételyeknek adott hangot a Bizottság azt illetően is, hogy a terv biztosítaná a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 34-37. pontjában megkövetelt hosszú távú életképességet. A Bizottság megjegyezte, hogy a tervezett szerkezetátalakítás a pénzügyi szerkezetátalakításra összpontosított, vagyis az összes szerkezetátalakítási költség nagyjából 90 %-át a köztartozás-hátralékok törlesztésére különítették el. Következésképpen a fennmaradó szerkezetátalakítási intézkedések meglehetősen korlátozottak voltak. A Bizottság megjegyezte azt is, hogy - a már kifejtettek szerint - az eljárás megindításáról szóló határozat elfogadásakor nem volt tudomása arról, hogy potenciális befektetők érdeklődnének. Lengyelország jelezte azt is, hogy a vállalat privatizálása után további szerkezetátalakítási intézkedésekre lehet szükség, ami a terv megvalósíthatóságát illetően további kételyeket vetett fel.
(111)
A Bizottság kijelentette azt is, hogy további pontosításokra van szüksége a javasolt kompenzációs intézkedéseknek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás 38-42. pontjával való összeegyeztethetőségét illetően. Az értesítésben a lengyel hatóságok azzal érveltek, hogy a kapacitáscsökkentés legalább egyharmada az alacsony nyereségű ipari hidraulikai szegmens kapacitásának csökkentését szolgálta. A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság kétségbe vonta, hogy a gyártási kapacitásnak a vállalat által végrehajtott vagy tervezett csökkentése elegendő lenne. A Bizottság megállapította azt is, hogy legalább néhány javasolt intézkedés szükségesnek látszott a hosszú távú életképesség eléréséhez. A Bizottság kiemelte különösen azt, hogy egyes termelési eszközök múltbeli eladása úgy tűnt, hogy kifejezetten az életképesség helyreállítása érdekében történt. Hasonlóképpen, a tervezett ingatlanértékesítés finanszírozási forrásként szolgálna, nem pedig a versenytorzulás kompenzációjaként.
IV. LENGYELORSZÁG MEGJEGYZÉSEI A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁVAL KAPCSOLATBAN
(112)
A lengyel hatóságok benyújtották az eljárás megindításáról szóló határozathoz kapcsolódó megjegyzéseiket a magánhitelezői tesztnek a bejelentett forgatókönyvben, vagyis a tőkeinjekciókkal összefüggésben történő alkalmazásának lehetőségére vonatkozóan.
(113)
A lengyel hatóságok kijelentették, hogy a javasolt leírások összhangban voltak a magánhitelezői szabállyal, tekintettel arra, hogy az állami hitelezők többet kapnának abban az esetben, ha a PZL Hydral eszközeit értékesítenék, mint akkor, ha a vállalat csődbe menne. A lengyel hatóságok kijelentették azt is, hogy ez az álláspont gazdasági és pénzügyi elemzésen alapul, és azt az érintett állami hitelezők is osztják.
(114)
A lengyel hatóságok azt állították, hogy az IÜ által a PZL Hydralnak nyújtandó két tőkeinjekció, amelyeket az értesítés szerint az állami hitelezők kielégítésére fordítanak, nem zárja ki a magánhitelezői szabály alkalmazását.
(115)
Ezenkívül a lengyel hatóságok azt is állították, hogy a PZL Wrocław piaci értéke szorosan kapcsolódik ahhoz, hogy rendelkezik légi közlekedési tanúsítványokkal és fegyverkereskedelmi engedélyekkel, valamint egyedülállóan tapasztalt és képzett munkaerővel. Csőd esetén nem lehetne olyan mértékben helyreállítani ezt a szervezetet, hogy az elfogadható legyen a légi közlekedést felügyelő szolgálatok számára.
(116)
A lengyel hatóságok 130 millió PLN-re értékelték a saját hozzájárulást, amely a szerkezetátalakítási költségek 50 %-át tenné ki akkor is, ha a köztartozások végre nem hajtását állami támogatásként kezelnék. Emellett a lengyel hatóságok megjegyezték, hogy az eszközök értékesítése már folyamatban van, így a tervben szereplő összes eszközt a szerkezetátalakítás keretében idegenítenék el.
(117)
Ami a terv hosszú távú megvalósíthatóságát illeti, a lengyel hatóságok megerősítették, hogy a szerkezetátalakítás célkitűzéseit megfelelően hajtották végre. Pontosabban az a folyamat, hogy a gyártást a PZL Hydral telephelyének keleti részére koncentrálták, csökkentette az állandó költségeket, működési fejlesztéseket eredményezett a gyártás terén és kiegészítő bevételeket hozott a felszabaduló hely bérbeadásából kifolyólag. Ezenkívül a gyártást és az értékesítést (ideértve 570 munkavállalót) áthelyezték a PZL Wrocławhoz, amely abban az időben gazdaságilag életképes volt (2008 első tíz hónapjára vonatkozó adat). A PZL Wrocław 2008 végi nettó nyereségét körülbelül 6 millió PLN-re becsülték, 50 millió PLN értékű eladásokkal. A lengyel hatóságok hozzátették, hogy mivel 2007 negyedik negyedévében megállapodás született a magánhitelezői forgatókönyvről, mind a PZL Hydral, mind a PZL Wrocław időben befizették az akkori tartozásaikat az állami hitelezőknek.
V. HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI
(118)
A Bizottság harmadik felektől nem kapott észrevételeket.
VI. A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁT KÖVETŐ ESEMÉNYEK - A FELÜLVIZSGÁLT TERV
(119)
A lengyel hatóságok úgy vélik, hogy a PZL Wrocław részvényeiért a/az […] által kínált vételár megfelel a vállalat piaci értékének. A lengyel hatóságok szerint a kínált ár tükrözte a vállalat pénzügyi helyzetét, amely 2009-ben romlott a gazdasági válság és a lengyel fegyveres erőktől érkező megrendelések visszaesése miatt.
(120)
A lengyel hatóságok kijelentették azt is, hogy ez az ár tükrözte a makroökonómiai körülményeket. Csak a varsói tőzsdén 36 %-kal esett a varsói tőzsdeindex (WIG). 2008 áprilisa (a/az […] visszalépése a tárgyalásoktól) és 2009 júniusa között a PZL Wrocławhoz hasonló termelési profillal rendelkező, tőzsdén jegyzett, légi közlekedési ágazathoz tartozó vállalatok piaci részesedése drámai mértékben visszaesett. A/az […] részvényei, amelyhez a/az […] tartozik, […] %-kal estek vissza, a/az […] részvényei […] %-kal, a/az […] részvényei pedig […] %-kal.
(121)
A/az […]átvilágítást hajtott végre (lásd a (96) preambulumbekezdést). A vizsgálat 32 légi közlekedési ágazatbeli társaság vonatkozásában hasonlította össze a/az […]-ra/re vonatkozó számokat. Ezután olyan átlagos együtthatókat számított ki, amelyek meghatározták, hogy ezek hogyan […]. Az együtthatókat azután alkalmazták a/az […]-ra/re. Az eredmény […] volt.
(122)
Az IÜ-vel folytatott, a befektető értékelésére vonatkozó megbeszélések azonban azt sugallják, hogy ebben a szakaszban a/az […] nagy mértékben függ egyetlen vevőtől, a lengyel fegyveres erőktől, ahonnan a várakozások szerint a - bizonytalan kimenetelű - korszerűsítési program szerinti, 2010-13-ra tervezett bevételének […] %-a származik, és csődeljárás indulhat, ha 2010-ben nem javul a PZL Wrocław pénzügyi helyzete.
(123)
Ezek alapján a befektető fenntartja, hogy azzal, hogy […]-t kínál a PZL Wrocław részvényeiért, tényleges felárat fizet.
(124)
Amint a befektető által kínált ár ismertté vált, az IÜ tárgyalásokba kezdett az állami hitelezőkkel az igényeik részleges törlesztéséről és részleges elengedéséről, ahogyan az a tervben szerepelt, a PZL Hydral eszközei értékesítésének bevételei alapján, további tőkeinjekciók nélkül.
(125)
Ebből a célból 2010. január 15-én az IÜ megrendelt egy tanulmányt az Ernst&Youngtól. Az Ernst&Youngot mint független szakértőt, a következő két forgatókönyv összehasonlítására kérték fel:
-
csődeljárás a PZL Hydral ellen, ideértve a leányvállalatát, a PZL Wrocławot;
-
a tartozások rendezése a PZL Wrocław […]-nak/nek […] áron történő értékesítéséből és a PZL Hydral egyéb eszközeinek értékesítéséből befolyt bevételek alapján.
(126)
Az Ernst&Young értékelte a helyzetet minden egyes állami hitelező szempontjából: a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, Wrocław Város Tanácsa, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Pénzügyminisztérium szempontjából. Az elemzés nem terjed ki az IÜ-re, mert az a PZL Hydralnak nem hitelezője volt, hanem csak részvényese.
(127)
Az Ernst&Young tanulmánya 2010. február 24-én készült el. Konzervatív megközelítésen alapult: csak az egyes forgatókönyvek szerint várhatóan közvetlenül visszafizetett összegeket számszerűsítették. Az elemzés tehát nem vette figyelembe az alternatív költségeket (29), a hosszú távú nyereség-előrejelzéseket és az inflációt.
(128)
A felszámoláshoz vezető csőd-forgatókönyvet azon feltevés alapján elemezték, hogy a felszámolás meglehetősen hatásos lenne. A módszertana alapjaként egy ítélkezési gyakorlaton (Spanyolország kontra Bizottság és Hamsa kontra Bizottság) alapuló magánhitelezői teszt követelményeire hivatkozik, amely egy állami szerv viselkedését egy olyan magánhitelező szemszögéből elemzi, amely egy pénzügyi gondokkal küzdő adóstól próbál pénzt behajtani (30). A jelentés az egyes hitelezők elemzésére épül, figyelembe véve különösen a hitelező javára az adós vagyonán fennálló biztosítékot és azt, hogy az igényeket milyen mértékben lehet kielégíteni, ha az adós csődbe megy (31).
(129)
Az eszközök csődeljárásbeli értékének megállapítása érdekében az Ernst&Young tanulmánya azt feltételezte, hogy az ingatlan befektetett eszközök szükségeladási értéke a valós értékük 50 %-a. A valós érték megállapításához az Ernst&Young az ingatlanra, gépekre és berendezésekre vonatkozó IAS 16 nemzetközi számviteli standardban meghatározott módszerekre támaszkodott, és felhasználta a független szakértők által készített, rendelkezésre álló értékeléseket. Az 50 %-os csökkentést az indokolja, hogy Lengyelországban alacsony a csődeljárások hatékonysága, az eszközök értékesítéséből származó bevétel átlagosan a valós értékük 26,86 %-át teszi ki.
(130)
Az Ernst&Young tanulmánya megjegyzi azt is, hogy a csőd-forgatókönyv esetén az állami hitelezők által várható bevételek a jelzáloggal terhelt eszközökre vonatkozó biztosítékuk ranghelyétől függenek. Az Ernst&Young tanulmánya ezért áttekintést nyújt a PZL Hydral vagyonának egyes elemeit terhelő jelzálogokról, az egyes jelzálogok értékéről és a hitelezők rangsoráról.
(131)
Az előző két bekezdésben foglalt feltevések alapján az Ernst&Young úgy becsüli, hogy csőd esetén a jelzáloggal biztosított eszközökből behajtható teljes összeg 52,4 millió PLN; három állami hitelező (a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Pénzügyminisztérium) semmit nem lesz képes behajtani, a többi hitelező pedig a következő összegeket lesz képes visszaszerezni: Társadalombiztosítási Hivatal - 44,8 millió PLN, Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal - 2,3 millió PLN, Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal - 0,457 millió PLN és Wrocław Város Tanácsa - 4,9 millió PLN.
(132)
A csőd-forgatókönyv szerinti tényleges bevételeket később korrigálni kell a PZL Hydral egyéb eszközeinek értékesítéséből behajtott összeg, vagyis 13,5 millió PLN hozzáadásával (32). Ennek megfelelően a csődből származó bevételek 66 millió PLN-t tesznek ki, a 26. táblázatban foglaltak szerint.
(133)
Az eszközértékesítési forgatókönyv a PZL Hydral összes, a tervben szereplő eszközének értékesítését tartalmazza, 122 323 202,31 PLN-ért: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. […]-ért, BBCenter ingatlana […]-ért, parkoló […]-ért, Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. […]-ért, erőmű (GSZ) […]-ért, a PZL Wrocław […]-ért, öntöde […] PLN-ért, kisebbségi részvények […]-ért és a PZL Hydral követeléseinek visszafizetése […] összegben.
26. táblázat
Az értékesítési forgatókönyv és a csőd-forgatókönyv összehasonlítása a PZL Hydral szempontjából 2010-ben (PLN-ben) az Ernst&Young tanulmánya szerint
Állami hitelező
Tartozások teljes összege (33)
Bevételek a csőd-forgatókönyv szerint
Bevételek az eszközértékesítési forgatókönyv szerint
Társadalombiztosítási Alap
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Wrocław - Psie Pole-i Adóhivatal
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Wrocław Város Tanácsa
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Alsó-sziléziai Regionális Hivatal
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Pénzügyminisztérium
24 050 232,71
-
500 000,00
Összesen
317 881 857,5
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
A 26. táblázat azt mutatja, hogy azt Ernst&Young-tanulmány szerint a Társadalombiztosítási Hivatal a követeléseinek 47,7 %-át hajtaná be, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal 30,6 %-át, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal 85,8 %-át, Wrocław Város Tanácsa 18,2 %-át, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal minden követelését behajtaná, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja a követelései 38,9 %-át, a Pénzügyminisztérium pedig 2,1 %-át hajtaná be.
(135)
A lengyel jog szerint ha az állami hitelezők beleegyeztek a követeléseik részleges leírásokkal történő rendezésébe, a továbbiakban ezek után a követelések után nem halmozódik a kamat, és azt csak akkor számítják fel, ha a rendezés nem valósul meg - ahogyan egy csőd-forgatókönyv esetén történne. Így a 26. táblázatban szereplő tartozások minden állami hitelezőre vonatkozóan tartalmazzák a megfelelő kamatot, a 2007. évi megállapodás dátumáig visszamenőleg, kivéve az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatalt (amelynek továbbra is jár kamat egyes adótartozások után) és az Alsó-sziléziai Regionális Hivatalt (amelynek továbbra is jár kamat), az igényeik sajátos jogi természete miatt.
(136)
Meg kell jegyezni, hogy ami Wrocław Város Tanácsát, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapját és az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatalt illeti, a felülvizsgált terv az állami hitelezők felé való törlesztés részleges halasztásáról és e tartozások egy részének részletekben való törlesztéséről rendelkezett, amíg sor nem kerül a PZL Hydral eszközeinek értékesítésére, vagyis a tartozásokat részlegesen fizetnék vissza. A megállapodás részletesen rendelkezik különösen a következőkről:
-
a Wrocław Város Tanácsa felé fennálló 4,9 millió PLN összegű tartozás visszafizetését elhalasztják;
-
a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja felé fennálló 5 millió PLN összegű tartozás visszafizetését elhalasztják;
-
18,25 millió PLN-t felhasználnak az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal felé fennálló tartozás részleges törlesztésére; e törlesztés egy részét elhalasztják, a tartozás egy részét részletekben fizetik vissza (34), egy részét pedig a fizetés napján kiszámított kamattal fizetik vissza.
(137)
Ennek alapján az Ernst&Young tanulmánya szerint (lásd a 26. táblázatot) a hitelezők a PZL Wrocław és a PZL Hydral egyéb eszközeinek értékesítése esetén összesen 122 millió PLN-t kapnának, míg a PZL Hydral felszámolását eredményező csőd esetén csak 66 millió PLN-t, és három hitelező (a Pénzügyminisztérium, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja) nem kapna semmit.
(138)
Az értékesítési forgatókönyv szerint az állami hitelezők összesen 195 millió PLN köztartozást fognak elengedni. Ennek ellenére minden állami hitelező jobban jár az értékesítési forgatókönyv szerint, mint a csőd-forgatókönyv esetén. Az állami hitelezők összességében a nekik járó tartozások összegének 38,5 %-át kapnák vissza.
(139)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy az Ernst&Young-tanulmány megállapításai alapján az állami hitelezők beleegyeztek a követeléseik 2010-ben történő részleges törlesztésébe.
(140)
A/az […]-val/vel folytatott megbeszélések keretében az IÜ beleegyezett, hogy a hitelei részben swapügylet tárgyát képezzék, azokat részben visszafizessék és részben elengedésre kerüljenek. A keretmegállapodás 2. melléklete szerint az IÜ a 2007. évi kölcsön tőkeösszegének és a 2008. évi kölcsön tőkeösszegének egy összesen […] értékű részét átváltja a PZL Wrocław részvénytőkéjére és likvid eszközeire, valamint […] értékben elengedi a 2007. évi kölcsön kamatait. Ezután a swapügylet után a PZL Wrocław részvénytőkéjét egy az illetékes bírósághoz benyújtandó ilyen tárgyú kérelem útján csökkentették volna.
(141)
A lengyel hatóságok rámutattak, hogy a PZL Wrocław pénzügyi helyzetének rosszabbodására csak 2009-ben került sor, és azt a gazdasági visszaesés okozta, amelyet nem lehetett volna megjósolni, és amelynek eredményeképp a lengyel fegyveres erőktől származó megrendelések csaknem […] %-kal estek vissza. Következésképp az IÜ hitelezői helyzete jelentősen romlott, csakúgy, mint a követelései teljes behajtására vonatkozó kilátásai.
(142)
A keretmegállapodás 2. mellékletének rendelkezéseiről az Ernst&Young-tanulmány kiegészítésének eredményeivel szoros összefüggésben tárgyaltak. Ezt a kiegészítést 2010. február 24-én készítették. Két forgatókönyvet elemez, a PZL Wrocław felszámolásához vezető csődöt és a PZL Wrocław eladását a befektetőnek. Különösen arra összpontosít, hogy mit kapna az IÜ a biztosítékából a csőd-forgatókönyvben, és összehasonlítja ezt azzal az összeggel, amelyet a PZL Wrocławnak a befektető részére történő eladása esetében várhatna.
(143)
Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése kiemeli, hogy a PZL Wrocław eszközeit zálogjogok és jelzálogok terhelték. A PZL Wrocław összes eszközének 2009. december 31-i könyv szerinti értéke 52,5 millió PLN volt, amelyből a biztosított eszközök 21,3 millió PLN-t, a biztosíték nélküli/tehermentes eszközök pedig 31,2 millió PLN-t tettek ki.
(144)
Még ha a biztosíték nélküli/tehermentes eszközök a PZL Wrocław eszközei értékének […] %-át képviselnék is, ha a PZL Wrocław értékesítésére nem kerülne sor, az adóhatóságok - a követeléseik behajtása érdekében - az adótörvénykönyv (35) 112. és 118. cikke alapján adóügyi határozatot adnának ki, kinyilvánítva, hogy a PZL Wrocław felelős a PZL Hydral 2006-07 közötti tartozásaiért. Ezt az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal 2007. november 23-án kelt levele erősíti meg, amelyben kijelentik, hogy a szerkezetátalakítás sikertelensége esetén az adótörvénykönyv 112. cikke alapján végrehajtási lépésekre kerül majd sor.
(145)
Mivel a PZL Hydral termelési eszközei a PZL Wrocław tulajdonában állnak (2004 és 2007 között vásárolta meg azokat), ez a határozat hatással lenne a PZL Hydral egyes köztartozásaira. Az ilyen eljárásokkal érintett követelések összege megfelelne a PZL Hydral által 2006-07 során felhalmozott köztartozásoknak, és minimum 64,4 millió PLN-t (36) tenne ki. Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése szerint e követelések összege meghaladná a nem biztosított/tehermentes eszközök könyv szerinti értékét. Az ilyen eszközök könyv szerinti értékét ugyanakkor a piaci értékük fényében kellene figyelembe venni, mivel ezek követelések, készpénz és egyéb monetáris eszközök.
(146)
Abban az esetben, ha a PZL Wrocław csődbe megy, csak a jelzáloggal és bejegyzett zálogjoggal biztosított eszközök élveznének tehát elsőbbséget az adóhatóságok követeléseivel szemben. A PZL Wrocław biztosítékkal nem rendelkező magánhitelezőinek követeléseit nem lehetne kielégíteni a PZL Wrocław eszközeiből. Annak fényében, hogy nem minden hitelező követelését elégítenék ki a csődvagyonból, a PZL Wrocław részvényeinek csőd esetén nulla lenne az értékük. Hasonlóképpen, mivel csak a bejegyzett zálogjogok vagy jelzálogok jogosultjait elégítenék ki, a közönséges zálogok értéktelenek.
(147)
Ennek alapján az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése elemzi az IÜ javára a PZL Wrocław eszközein fennálló bejegyzett zálogjog értékét. A gépekre vonatkozó, bejegyzett zálogjog formáját öltő biztosíték értékét azon feltevés alapján határozzák meg, hogy csőd esetén a zálogba adott eszközök értéke a nettó könyv szerinti értékük 50 %-a lenne, mivel a valós értékük nem állt rendelkezésre, az ingó befektetett eszközök értéke pedig az alkalmazandó értékcsökkenési rátának megfelelően változhatott. Az Ernst&Young arra az álláspontra helyezkedett, hogy a szükségeladási érték reprezentatív volt annak a lehetőségnek a fényében, hogy az értékelt eszközöket bizonyos célokra és bizonyos gyártási folyamatok részeként használnák, hogy alternatív célokból használnák őket, és a hozzájuk kapcsolódó szerződések természetének a fényében is. Az Ernst&Young-tanulmány kiemeli, hogy ha az értékesítendő eszközök nagyon speciálisak és azokat egy adott vásárló részére történő gyártáshoz használják, akkor a felszámolási értékük nagyon alacsony lehet és a nettó könyv szerinti értékük 30 %-át teheti ki. Például az Autoglass Group SA, amelynek a mérleg szerinti értéke 19,8 millió PLN volt, egy csődeljárás során 6 millió PLN áron került eladásra. Ezenkívül a PZL Wrocław kérdéses, bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközei között sok alacsony értékű tétel is volt. Konkrétabban a 2007. évi kölcsönt 1 709 tárggyal biztosították, amelyek értéke az évek során csökkent, és körülbelül 1 400 olyan tárggyal, amelyek értéke 3 500 PLN-nél kisebb volt; ebből következően egyszeri értékcsökkentést hajtottak végre.
(148)
A fő jelentéshez hasonlóan - a potenciálisan hosszadalmas csődeljárásra figyelemmel - az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése is figyelmen kívül hagyta az inflációnak a csőd-forgatókönyv PZL Wrocław hitelezői szempontjából történő értékelésére gyakorolt hatását.
(149)
E tanulmány szerint a gépekre vonatkozó bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközök nettó könyv szerinti értéke 2010. január 31-én2 106 392,71 PLN volt. Ha ezt a képletet alkalmazzák az eszközök nettó könyv szerinti értékére, a (csődeljárásbeli) értéküket szükségeladás esetén 1 053 196,36 PLN-re becsülik.
(150)
Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése arra a következtetésre jut, hogy az IÜ 1 053 196,36 PLN-t kap a csőd-forgatókönyv alapján, és [ 1 053 196,36 PLN]-t az értékesítési forgatókönyv alapján (a keretmegállapodás 2. mellékletében meghatározottak szerint).
(151)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2007. évi kölcsönre vonatkozóan bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközök nettó könyv szerinti értéke a 2007. évi auditált pénzügyi jelentésekben 5 480 861,37 PLN, a 2010. január 31-i helyzet szerinti auditált pénzügyi jelentésekben pedig 818 967,55 PLN volt.
(152)
A lengyel hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a 2008. évi kölcsönre vonatkozóan bejegyzett zálogjog tárgyául szolgáló eszközök nettó könyv szerinti értéke a 2008. február 1-i független szakértői jelentés szerint 2 763 000 PLN volt. Az auditált pénzügyi jelentések szerint ezeknek az eszközöknek a könyv szerinti értéke 2008. február 1-jén1 883 098,97 PLN volt, a nettó könyv szerinti értékük pedig az auditált pénzügyi jelentések szerint 2010. január 31-én1 287 425,16 PLN-t tett ki.
(153)
Ennek megfelelően a lengyel hatóságok visszaléptek a PZL Hydralnak nyújtandó két tőkeinjekciótól, arra hivatkozva, hogy a köztartozások részleges elengedése és részleges törlesztése a magánhitelezői szabály fényében mentes az állami támogatástól. Kijelentették azt is, hogy az állami hitelezők múltbeli (1998-2007) eljárása megfelelt a magánhitelezői szabálynak. Jelezték azt is, hogy a PZL Wrocław értékesítése nyílt, átlátható és feltétel nélküli volt és a befektető által kínált ár piaci árnak volt tekinthető. A lengyel hatóságok arra hivatkoztak, hogy mind a 2007., mind a 2008. évi kölcsönt piaci feltételekkel nyújtották. Visszaléptek a 2007. évi kölcsönhöz kapcsolódó, fent leírt adósság-részvény swapügylettől is, de az értékesítés előtt mind a 2007., mind a 2008. évi kölcsönre vonatkozóan részleges swapügyletet javasoltak, azzal érvelve, hogy ez megfelelt a magánhitelezői szabálynak.
VII. A BIZOTTSÁG HATÁSKÖRE
(154)
Bizonyos intézkedések kezdeti szakasza, azaz a PZL Hydral köztartozásainak végre nem hajtása, 1998-ban kezdődött, vagyis azelőtt, hogy Lengyelország 2004. május 1-jén csatlakozott az EU-hoz.
(155)
A csatlakozási szerződés szerint az új tagállamban a csatlakozás előtt végrehajtott és a csatlakozást követően még hatályos támogatási intézkedések, amelyek az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek és nem meglévő támogatások, az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában új támogatásként kezelendők.
(156)
A csatlakozási szerződés IV. mellékletének 3. pontja meghatározza az átmeneti mechanizmusra vonatkozó eljárást. Ez jelenti az új tagállamok európai uniós csatlakozása előtt hatályba léptetett és a csatlakozást követően még mindig alkalmazandó támogatási rendszerek és egyedi támogatási intézkedések jogi keretét.
(157)
A csatlakozás előtt hatályba léptetett, és a csatlakozást követően már nem alkalmazandó támogatási intézkedéseket a Bizottság sem az átmeneti mechanizmusra vonatkozó eljárás, sem az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárás alapján nem vizsgálhatja meg. Másfelől a csatlakozás előtt hatályba nem léptetett intézkedéseket a Bizottság - az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően - bejelentett támogatásként vagy jogellenes támogatásként értékeli.
(158)
A csatlakozást követően valamely adott intézkedést akkor kell alkalmazni, ha az a csatlakozás előtt lépett hatályba, de még a csatlakozást követően is alkalmat adhat kiegészítő állami támogatás nyújtására vagy a már biztosított támogatás növelésére, azaz ha az állam pontos gazdasági kötelezettségvállalása a támogatás hatálybaléptetésének napján és a csatlakozás napján sem ismert.
(159)
Ebben az esetben a Bizottság megállapítja, hogy az állami hitelezők követeléseinek végre nem hajtása 1998-ban kezdődött, és a csatlakozáskor is folytatódott. A Bizottság úgy véli, hogy minden, 2004. május 1-jén fennálló tartozás végrehajtásának elmulasztása ettől a naptól a hatáskörébe tartozik.
(160)
A fentiek fényében a 2004. május 1-jén fennálló köztartozások végre nem hajtása a csatlakozást követően alkalmazandó intézkedésnek minősül, és az EUMSz. 108. cikke értelmében a Bizottság hatáskörébe tartozik.
VIII. ÉRTÉKELÉS
(161)
Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatás a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.
(162)
Az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek kumulatívak, így ahhoz, hogy egy támogatás állami támogatásnak minősüljön, az összes feltételnek együtt kell teljesülnie.
(163)
A következő szakaszokban a Bizottság külön értékeli a PZL Hydral és a PZL Wrocław részére nyújtott lehetséges állami támogatásokat.
(164)
A PZL Hydral vonatkozásában a következő intézkedéseket azonosítja:
-
a PZL Hydral számára tervezett majd visszavont tőkeinjekciók;
-
a PZL Hydral köztartozásainak végrehajtása (1998-2007);
-
a PZL Hydral állami hitelezőivel kötött megállapodás (2007-10).
(165)
A PZL Wrocław vonatkozásában a következő intézkedéseket azonosítja:
-
a 2007. évi kölcsön;
-
a 2008. évi kölcsön;
-
a 2007. és 2008. évi kölcsönökre vonatkozó adósság-részvény swapügylet.
(166)
A Bizottság megállapítja, hogy a lengyel hatóságok vitatták a fent említett intézkedések állami támogatásnak minősítését, azt állítva, hogy az intézkedések megfeleltek a magánhitelezői tesztnek (a PZL Hydralra vonatkozó intézkedések és a PZL Wrocławhoz kapcsolódó 2010. évi adósság-részvény swapügylet esetében) és a piaci befektetői tesztnek (a PZL Wrocławnak nyújtott 2007. és 2008. évi kölcsön esetében).
VIII.1 A PZL Hydral visszavont tőkeinjekciói
(167)
Az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (37) (az eljárási rendelet) 8. cikke értelmében egy tagállam a hivatalos vizsgálati eljárás megindítása után megfelelő időben visszavonhatja bejelentését, még mielőtt a Bizottság határozatot hozna arról, hogy a bejelentett intézkedés támogatásnak minősül-e. Ezekben az esetekben a Bizottság megszünteti az eljárást, mivel az okafogyottá vált.
(168)
A lengyel hatóságok visszavonták a két bejelentett tőkeinjekciót (113 millió PLN). Ennek megfelelően az ezekhez az intézkedésekhez kapcsolódó bizottsági vizsgálat okafogyottá vált.
VIII.2 A PZL Hydral köztartozásainak végre nem hajtása (1998-2007)
(169)
Állami támogatást nyújthattak a PZL Hydralnak azzal, hogy több állami hitelező folyamatosan elmulasztotta a vállalat köztartozásainak végrehajtását.
(170)
A Bizottság kiemeli, hogy az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése különböző formájú beavatkozásokra vonatkozik, amelyek csökkentik egy társaság rendes költségeit, és amelyek ezáltal, anélkül hogy a szó szoros értelmében támogatások lennének, jellegükben hasonlóak, és ugyanolyan hatással bírnak. Az ítélkezési gyakorlatban általánosan elfogadott, hogy a társadalombiztosítási járulékok beszedéséért felelős közintézmények olyan eljárása, amely eltűri e járulékok késedelmes fizetését, jelentős üzleti előnyhöz juttatja az ebből profitáló, pénzügyi nehézségekkel küzdő vállalatot azáltal, hogy csökkenti a társadalombiztosítási rendszer rendes működésével járó terhelést, és ezt az előnyt nem küszöbölik ki teljes mértékben a hozzá kapcsolódó kamatok és késedelmi pótlékok (38). Ez az érvelés értelemszerűen alkalmazandó az állami hatóságok által beszedett egyéb díjakra, terhekre és adókra is.
(171)
Ebben az esetben a beszedő állami szervek nem hajtották be teljes mértékben a PZL Hydrallal szembeni, 1998-2007 közti követeléseiket, amikor az állami hitelezők elfogadták a tervet (lásd a (60) és azt követő preambulumbekezdéseket).
(172)
Az ítélkezési gyakorlatból következik, hogy annak megállapítása érdekében, hogy a köztartozások végre nem hajtása útján nyújtottak-e állami támogatást a közintézmények, meg kell bizonyosodni arról, hogy az érintett vállalat nyilvánvalóan képtelen lett-e volna hasonló megoldást kieszközölni egy olyan magánhitelező esetén, amely a vállalattal szemben ugyanolyan helyzetben van, mint a pénzt beszedő közintézmény (39).
(173)
A Bizottság megállapítja, hogy a PZL Hydral hosszú távú gazdasági életképességének biztosítása érdekében akkori tulajdonosa, a Lengyel Államkincstár, és azt követően az IÜ privatizációs stratégiát dolgozott ki egy magántanácsadók által 1998-ban végzett vizsgálat alapján, és befektetőket kezdett keresni (lásd az (54) preambulumbekezdést). A magán- és állami hitelezők támogatták ezt a megközelítést és abba szorosan bevonódtak.
(174)
2002-ben a lengyel hatóságok, továbbra is a magán- és állami hitelezők támogatása mellett, tárgyalásokba kezdtek a/az […]-val/vel. A hitelezőket rendszeresen tájékoztatták az elért eredményekről (lásd a (30) és (56) preambulumbekezdést).
(175)
A Bizottság megállapítja, hogy mind a magán-, mind az állami hitelezők azt az álláspontot képviselték, hogy a PZL Hydral értéke, és különösen a légi közlekedési és védelmi tevékenységeinek az értéke, mint működő vállalkozásé, messze meghaladta az eszközeinek értékét, különösen a katonai tanúsítványainak, fegyverkereskedelmi engedélyeinek és humán tőkéjének köszönhetően, és ezért beleegyeztek, hogy nem kezdeményeznek csődeljárást a PZL Hydral ellen.
(176)
A Bizottság megállapítja különösen, hogy a fő magánhitelezők, vagyis a/az […] Bank és a/az […] Bank tartózkodtak a kintlévőségeik kényszerítő erejű behajtásától, annak ellenére, hogy első ranghelyű biztosítékkal rendelkeztek (lásd a (32) és (34) preambulumbekezdést), amelyet banki végrehajtási rendelkezés útján közvetlenül végre lehetett volna hajtani és viszonylag könnyen el lehetett volna idegeníteni (lásd a (28) preambulumbekezdést).
(177)
Az állami hitelezők viszont végrehajtási intézkedéseket tettek a bírósági végrehajtó útján, és 2007 végére összesen 28,76 millió PLN-t hajtottak be (lásd a (41) preambulumbekezdést).
(178)
A Bizottság ezért azt a következtetést vonja le, hogy 1998 és 2007 között a PZL Hydral képes volt hasonló megoldást kieszközölni két magánhitelező, vagyis a/az Bank és a/az […] Bank esetén, amelyek nemcsak ugyanolyan, hanem valójában jobb helyzetben voltak a vállalattal szemben, mint a pénzt beszedő közintézmények.
(179)
A Bizottság levonja azt a következtetést is, hogy a magán- és állami hitelezők azon döntését, hogy nem kezdeményeznek csődeljárást a PZL Hydral ellen, az indokolta, hogy jó kilátások mutatkoztak arra, hogy a tartozási hátralékok törlesztése után helyre lehet állítani a légi közlekedési és védelmi tevékenységek életképességét, ahogyan az 1998-ban kidolgozott stratégiában szerepel (lásd az (54) preambulumbekezdést).
(180)
Ezért az, hogy a pénzt beszedő közintézmények nem érvényesítették a nekik 1998-2007 között járó összegeket, nem juttatja előnyhöz a PZL Hydralt, mert a közintézmények ugyanúgy jártak el, ahogyan egy magánhitelező is eljárt volna, így ez nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
VIII.3 A PZL Hydral köztartozásainak visszafizetése (2007-10)
(181)
A/az […]-val/vel folytatott privatizációs tárgyalások kudarca után a PZL Hydral legfőbb magánhitelezői, vagyis a/az […] Bank és a/az […] Bank rendezték a PZL Hydrallal szemben fennálló követeléseiket.
(182)
A magánhitelezők követeléseit 2003 áprilisában a/az ([…] Bank), illetve 2006 novemberében a/az ([…] Bank) rendezték. A jó minőségű biztosítékaik ellenére a/az […] Bank elfogadta a PZL Hydral 51,6 millió PLN összegű tartozásának rendezését 4 millió PLN befizetése ellenében, a/az […] Bank pedig elfogadta a PZL Hydral 86,4 millió PLN összegű tartozásának rendezését 11,5 millió PLN befizetése ellenében (lásd a (31) és (33) preambulumbekezdést).
(183)
A pénzt beszedő közintézmények 2007-ben adósságrendezési megállapodást kötöttek az IÜ-vel és a PZL Hydrallal, és ezt 2007 novemberében belefoglalták a tervbe. Ez a megállapodás négy alapvető elemet tartalmazott:
-
a PZL Hydral időben befizet minden új adót, terhet és hozzájárulás;
-
a PZL Hydral részletekben fizeti meg a fennálló tartozásainak egy részét, a maradék törlesztését pedig elhalasztják, amíg a PZL Hydral el nem adja a leányvállalatait és eszközeit;
-
a PZL Hydral eladja minden leányvállalatát és eszközét, a bevételt pedig az adósságai törlesztésére fordítja;
-
a PZL Hydral légi közlekedési és védelmi üzletágát a PZL Wrocław leányvállalathoz költöztetik, amelyet azután privatizálnak és a bevételből kielégítik az állami hitelezőket. Ezután a PZL Hydral puszta váz marad, amelyet felszámolnak.
(184)
A 2007-2010 közötti értékesítések becsült bevételének megfelelően a terv szerint a pénzt begyűjtő közintézmények 120,8 millió PLN-t szereznek vissza (lásd a (61) preambulumbekezdést). Ez utólag jó becslésnek bizonyult, mivel a 2010-ben megállapított összeg 122,3 millió PLN (lásd a (133) preambulumbekezdést).
(185)
A Bizottság megállapítja, hogy a terv rendelkezett a PZL Hydralnak nyújtott két tőkeinjekcióról is, amelyek célja a múltbeli kötelezettségek rendezésére rendelkezésre álló pénzösszeg növelése volt. Az, hogy ezeket a tőkeinjekciókat szerepeltetik-e a tervben, a Bizottság előzetes engedélyétől függött; így tehát a tervre vonatkozó megállapodás megkötésekor az állami hitelezők számára egyértelmű volt, hogy nem tekinthetik biztosnak ezeknek a további összegeknek a tervben való szerepeltetését.
(186)
A Bizottság megállapítja azt is, hogy a terv nem tartalmaz végleges döntést azt illetően, hogy a bevételeket hogyan osztják majd fel a különböző állami hitelezők között. A felosztásra azután kerülne sor, hogy végrehajtották a leányvállalatok és eszközök értékesítésének folyamatát, az eladás tényleges bevételei alapján, figyelembe véve a különböző állami hitelezőknek az ezeken az eszközökön fennálló biztosítékait.
(187)
Ami az állami hitelezők 2007 és 2010 közötti eljárásának értékelését illeti, a Bizottság úgy véli, hogy az állami hitelezők részéről két különböző döntést kell értékelni: először is azt a 2007. évi döntést, hogy beleegyeznek a tervbe, másodszor pedig azt a 2010. évi döntést, hogy elfogadják az e határozat 26. táblázatában részletezett végső rendezést.
(188)
A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint ilyen esetekben a Bizottságnak a magánhitelezői szabályt kell alkalmaznia, vagyis ahhoz, hogy megállapítsa, hogy egy nehéz helyzetben lévő cég közjogi személy felé fennálló tartozásai egy részének csökkentése állami támogatásnak minősül-e, a közjogi személyt egy magánhitelezőhöz kell hasonlítania, amely egy pénzügyi nehézségekkel küzdő adóstól igyekszik összegeket behajtani (40).
(189)
Az ítélkezési gyakorlat szerint azonban ha egy jelentősen megromlott pénzügyi helyzetű vállalat adósság-átütemezési megállapodást vagy megállapodásokat ajánl a hitelezőinek abból a célból, hogy orvosolja a helyzetet, és elkerülje a csődöt, akkor minden hitelezőnek egyrészt a javasolt megállapodás szerint neki ajánlott összeg, másrészt a várakozásai szerint az általa a vállalat felszámolása esetén behajtható összeg fényében kell meghoznia a döntését. A döntését több tényező befolyásolja, ideértve, hogy a hitelező biztosított, elsőbbségi vagy közönséges követelés jogosultja-e, a biztosítékainak természetét és terjedelmét, azt, hogy mennyire tartja valószínűnek, hogy a vállalat újra életképes lesz, és hogyan értékeli a veszteségek kockázatát abban az esetben, ha ez nem történik meg, valamint hogy felszámolás esetén milyen összeghez jutna hozzá. Ha például az derülne ki, hogy a vállalat felszámolása esetén az eszközeinek vételára csak a jelzálogokat és az elsőbbségi követeléseket fedezné, a közönséges követeléseknek nem lenne értéke. Ilyen körülmények között az, hogy egy közönséges hitelező elfogadja a követelése nagy részének eltörlését, nem igazán lenne áldozat (41).
(190)
A Bizottság megállapítja, hogy a rendezés feltételei eltérnek a pénzt beszedő közintézmények, illetve a két magánbank esetében.
(191)
Először is a magánbankok azonnali kifizetést választottak, míg a pénzbeszedő állami szervek beleegyeztek, hogy megvárják a PZL Hydral eszközei és leányvállalatai értékesítésének eredményét.
(192)
Másodszor a pénzt beszedő állami hatóságok részéről várható megtérülési arány messze meghaladja a magánbankokra vonatkozó megtérülési arányát: a/az […] Bank 7 %-ot, a/az […] Bank pedig 13 %-ot szerzett vissza, miközben a pénzt beszedő állami hatóságok 38,5 % megtérülésére számíthatnak 122,3 millió PLN értékesítési bevétel alapján.
(193)
A Bizottságnak - a fenti (188) és (189) preambulumbekezdésben meghatározott elvek alkalmazásával - értékelnie kell, hogy az állami hitelezők azon döntését, hogy 2007-ben hozzájárultak a tervhez, amely jellegét illetően különbözik a magánhitelezők által elért rendezéstől, egy a helyükben lévő magánhitelező is meghozta-e volna.
(194)
A Bizottság először is megállapítja, hogy az állami hitelezők csak korlátozott biztosítékkal rendelkeztek, és hogy a biztosítékuk alsóbbrendű volt, mint a magánbankoké (lásd a fenti 16-20. táblázatot). Ezért a tárgyalási pozíciójuk gyengébb volt. Ugyanakkor a magánhitelezők követeléseinek rendezését követően az állami hitelezők biztosítékának minősége jelentősen javult, ezzel biztosabbá vált, hogy még akkor is, ha a terv nem az előrejelzések szerinti eredménnyel járna, elfogadható megtérülési arányt érhetnének el az eszközökből.
(195)
Másodszor a Bizottság megállapítja, hogy a terv alapjául szolgáló feltételezések alapján az állami hitelezők jelentősen magasabb megtérülési arányra számíthattak, mint a magánhitelezők, akik a gyors rendezést választották.
(196)
Harmadszor a Bizottság megállapítja, hogy a magánhitelezők biztosítékokat kaptak a PZL Hydral és a PZL Wrocław részéről azt illetően, hogy minden új tartozást időben megfizetnek.
(197)
Negyedszer a Bizottság megjegyzi, hogy a fennálló követeléseket illetően a PZL Hydral beleegyezett egy olyan fizetési ütemezésbe, amely szerint az adósság egy részét részletekben törleszti, a maradékot pedig akkor fizeti vissza, amikor ismertté válnak az eszközök és leányvállalatok eladásából származó bevételek. Ezek a fizetések jelentős fejlődést jelentettek a terv elfogadása előtti években elért megtérüléshez képest: 2008-ban, a terv első évében a PZL Hydral 54,6 millió PLN-t fizetett vissza, szemben a 2007. évi mindössze 9,5 millió PLN-nel (lásd a 21. táblázatot).
(198)
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy e garanciák és a PZL Hydraltól kapott biztosítékok alapján az állami hitelezők úgy jártak el, ahogyan egy hasonló helyzetben lévő magánhitelező eljárt volna.
(199)
A Bizottság megjegyzi azt is, hogy a/az […]-val/vel és a/az […]-val/vel folytatott tárgyalások kudarca miatt (lásd a (94) preambulumbekezdést) a terv tényleges megvalósítása hosszabb ideig tartott, mint kezdetben tervezték. A Bizottság megítélése szerint ez a kockázat benne rejlett a pénzt beszedő közintézmények tervhez adott hozzájárulásában.
(200)
A PZL Hydral és az állami hitelezői közötti végső rendezést a 26. táblázat szemlélteti. Miután a/az […] által tett ajánlatot követően megállapították a PZL Wrocław eladási árát, az állami hitelezők hozzájárultak a PZL Hydral eszközeinek értékesítéséből, tőkeinjekciók nélkül történő rendezéshez, a magánhitelezői szabállyal összhangban, figyelembe véve a követeléseik értékét és a biztosítékuk minőségét (lásd a (96) preambulumbekezdést).
(201)
A Bizottságnak ezért meg kell határoznia, hogy tőkeinjekciók nélküli értékesítés esetén az egyes állami hitelezők jobban járnak-e, mint csőd esetén, és hogy a/az […]-nak/nek való eladás-e a legjobb értékesítési forgatókönyv, amelyre az állami hitelezők számíthatnak.
(202)
Minden állami hitelező nagyobb megtérülést ér el, mint a magánhitelezők (lásd a (134) preambulumbekezdést), kivéve a Pénzügyminisztériumot, amelynek azonban nem volt biztosítéka, így nem hasonlítható az első ranghelyű biztosítékkal rendelkező magánhitelezőkhöz (lásd a (32) és (34) preambulumbekezdést).
(203)
Meg kell jegyezni azt is, hogy az IÜ által megrendelt Ernst&Young-tanulmány összehasonlította azokat az összegeket, amelyekre az egyes állami hitelezők számíthatnának a csőd és az értékesítés (amelyre 2010-ben sor került) esetén (lásd a (137) preambulumbekezdést). A tanulmány arra a következtetésre jut, hogy az értékesítés esetén minden állami hitelező jobban jár.
(204)
A Bizottság a fenti (188) és (189) preambulumbekezdésekben hivatkozott ítélkezési gyakorlat alapján kritikusan értékelte az Ernst&Young tanulmányát, hogy megállapítsa, a tanulmány megállapításai kiállják-e az alapos vizsgálat próbáját, és azt mutatják-e, hogy azzal, hogy hozzájárultak a rendezéshez, az egyes állami hitelezők a hasonló helyzetben lévő magánhitelezőkhöz hasonlóan jártak el.
(205)
Először is a Bizottság megállapítja, hogy az Ernst&Young tanulmánya módszerként az európai bíróságok idevágó ítélkezési gyakorlatát használta a magánhitelezői szabály értékelésére, és figyelembe vette az egyes állami hitelezők helyzetét, a biztosítékaikat, a rangsorukat és azt, hogy felszámolás esetén a hitelező milyen összeghez jutna hozzá.
(206)
E határozat 26. táblázata azt mutatja, hogy ezen értékelés alapján minden állami hitelező (a Társadalombiztosítási Hivatal, az Alsó-sziléziai Regionális Adóhivatal, a Wrocław Psie Pole-i Adóhivatal, Wrocław Város Tanácsa, a Csökkent Munkaképességű Személyek Állami Rehabilitációs Alapja, az Alsó-sziléziai Regionális Hivatal és a Pénzügyminisztérium) jobban jár a PZL Hydral összes eszközének értékesítése esetén, vagyis mindegyikük a fennálló követelései nagyobb hányadát szerzi vissza, mint a felszámoláshoz vezető csőd-forgatókönyv esetén, figyelembe véve az állami hitelezők rangsorát és a biztosítékaikat (lásd a (134) preambulumbekezdést).
(207)
A Bizottság ezután meggyőződött az Ernst&Young által kidolgozott csőd-forgatókönyv valószerűségéről. Az értékelés kiindulópontja az, hogy a PZL Hydral értéke nulla, a tartozásai pedig messze meghaladják az eszközei és leányvállalatai értékét. Így a csőd-forgatókönyv esetén minden hitelező csak a fennálló követelései biztosítékkal biztosított hányadát tudná behajtani, amennyiben a ranghely lehetővé teszi, hogy részesüljön a biztosított eszközök felszámolási értékéből.
(208)
A 16-20. táblázatok az egyes állami hitelezők biztosítékait ismertetik. Azt, hogy a PZL Hydral fizetésképtelenné nyilvánítása esetén az egyes állami hitelezőket milyen mértékben elégítik ki a biztosítékukból, figyelembe véve annak ranghelyét, a (131) preambulumbekezdés írja le. Az ingatlan szükségeladási értékének megbecsléséhez az Ernst&Young a vállalat részét képező eszközök aktuális valós értékét vette alapul, összhangban az ingatlanra, gépekre és berendezésekre vonatkozó IAS 16 nemzetközi számviteli standard (IAS) 30. pontjával (42). A Bizottság megjegyzi, hogy ezen IAS haszálata az EU-ban kötelező és így megfelelő kiindulási pont a felszámolási érték meghatározásához. A Bizottság ésszerűnek tartja, hogy ezen eszközök csődeljárásbeli értéke a szükségeladás során 50 %-kal csökken, mivel az eszközöket külön-külön értékesítik, másrészt nem lehet majd a működő vállalkozás szabályát alkalmazni, mivel a gazdasági válságban csökkent az ipari eszközök iránti kereslet, valamint ez az érték meghaladja a Lengyelországban csőd esetén értékesített eszközök eladásából származó átlagos bevételt, amely a valós értékükhöz képest 26,86 %.
(209)
A Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy minden állami hitelező jobban jár a/az […] részére történő értékesítésre vonatkozó forgatókönyv szerint, mint egy csőd-forgatókönyv szerint.
(210)
A későbbiekben kell meghatározni, hogy a/az […] ajánlata-e a legjobb, amelyre az állami hitelezők számíthatnak. A Bizottság megállapítja, hogy amikor 2009 első felében nyilvánvalóvá vált, hogy a/az […] ajánlatában foglalt feltételek nem teljesültek, a/az […] volt az egyetlen vevő, aki érdeklődött a PZL Wrocław részvényeinek megvásárlása iránt. Az érdeklődés kifejezésére való felhívás közzététele és a lehetséges befektetők 2008 májusától kezdődő aktív keresése (lásd a (90) és azt követő preambulumbekezdéseket) ellenére más befektetők nem jelentkeztek. Ezért az állami hitelezők ésszerű alapon nem számíthattak arra, hogy bármely más befektető jobb árat kínálna a jövőben.
(211)
Ezen az alapon a Bizottság úgy véli, hogy azzal, hogy 2010-ben hozzájárultak a 26. táblázatban bemutatott rendezési struktúrához, az állami hitelezők úgy jártak el, mint egy magánhitelező, amely egy pénzügyi nehézségekkel küzdő adóstól igyekszik behajtani a neki járó összegeket. Az állami hitelezők tehát nem juttatták előnyhöz a PZL Hydralt. Ennek megfelelően a fennálló követeléseknek az Ernst&Young-tanulmány szerinti, a köztartozások részleges elengedése formájában történő rendezése nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
VIII.4 A PZL Wrocławot illető intézkedések
(212)
A Bizottságnak el kell döntenie, hogy a 2007. évi kölcsön előnyhöz juttatta-e a PZL Wrocławot. Ebből a célból a Bizottságnak meg kell állapítania, hogy egy magánbefektető („piacgazdasági befektető elve”) ugyanolyan feltételek mellett kötötte-e volna meg a kérdéses ügyletet, és ha nem, akkor milyen feltételek mellett kötötte volna azt meg (43).
(213)
A Bizottság megállapítja, hogy annak érdekében, hogy megbizonyosodjon róla, hogy a vállalatban már részesedést szerzett állami szerv által nyújtott kölcsön megfelel-e a piacgazdasági befektető elvének, a befektetést egy olyan magán vagyonkezelő vállalat vagy magán vállalatcsoport befektetéseihez kell hasonlítania, amely strukturális politikát folytat és a hosszabb távú kilátások vezérlik (44).
(214)
A Bizottság azt a nézetet vallja, hogy az IÜ nem külső hitelező, amely azért fektet be, hogy a befektetése megtérülése alapján kamat formájában jelentkező nyereségre tegyen szert, hanem a PZL Hydral részvényeinek több mint 90 %-ával rendelkező részvényes, a PZL Hydral pedig a PZL Wrocław részvényeinek 100 %-ával rendelkezik. Ezért meg kell állapítani, hogy azonos körülmények között egy magánbefektető is nyújtotta-e volna a 2007. évi kölcsönt.
(215)
Ami a PZL Wrocław számára nyújtott 2007. évi kölcsönt illeti, a Bizottság először is megállapítja, hogy azt a PZL Wrocław számára nyújtották, amely abban az időben egy pénzügyileg életképes vállalat volt és a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nem küzdött pénzügyi nehézségekkel (lásd a (47) és (48) preambulumbekezdést). Ehelyett egy új, adósságoktól mentes vállalat volt, amely máris jelentős számú megrendelést könyvelhetett el, főként a vele már hosszabb ideje üzleti kapcsolatban álló lengyel Védelmi Minisztériummal kötött szerződések formájában.
(216)
A Bizottság megállapítja, hogy az IÜ a befektetése megtérülését egy […] %-os adósság-részvény swapügylet útján, majd a PZL Wrocław e hányadának egy magánbefektető számára történő (becslések szerint […]-ért való) értékesítése útján remélte biztosítani, ahogyan az a tervben szerepel.
(217)
Az IÜ figyelembe vette a/az […]-val/vel folytatott, folyamatban lévő tárgyalásokat (lásd a (74) preambulumbekezdést).
(218)
Annak megállapításához, hogy az IÜ a magánbefektetői elvnek megfelelően járt-e el, szükséges tehát annak meghatározása, hogy az IÜ milyen vételárat várhatott a részesedéséért, milyen szintű volt a kockázat, és hogy a befektetésnek az ebből az értékesítésből következő megtérülése arányos volt-e az IÜ által vállalt kockázattal.
(219)
A kölcsön nyújtása előtt az IÜ megrendelt egy tanulmányt egy független szakértőtől annak érdekében, hogy megállapítsa a PZL Wrocław PZL Hydralról való leválása utáni értékét (lásd a (66) preambulumbekezdést).
(220)
A Bizottság kritikusan értékelte ezt a tanulmányt, és arra a következtetésre jutott, hogy ésszerűen legalább […] vételárra lehetett számítani (lásd a (71) és azt követő preambulumbekezdéseket). A részvények körülbelül […] %-ának értékesítésével tehát az IÜ egy sikeres értékesítés esetén legalább 48,5 millió PLN értékű, számottevő megtérülésre számíthatott.
(221)
A Bizottság tudomásul veszi, hogy a privatizáció mindig jelentős kockázatokat rejt magában. Ebben az esetben az első kísérlet már sikertelen volt. Ugyanakkor a Bizottság megállapítja, hogy a lengyel légi közlekedési és védelmi vállalatra vonatkozó átfogó kilátások viszonylag stabilak voltak, figyelembe véve a lengyel hadsereg folyamatban lévő külföldi kötelezettségeit és Lengyelországnak a NATO felé fennálló kötelezettségeit a védelmi kapacitását illetően. Továbbá - tekintettel arra, hogy speciális engedélyekre van szükség - a vonatkozó piaci szegmensre való belépés előtti akadályok jelentősek, ami viszont növeli a már régebben működő szereplők vonzerejét.
(222)
A Bizottság megállapítja azt is, hogy a beruházás várt megtérülése megfelelően fontos volt ahhoz, hogy indokoljon egy viszonylag magas kockázatot, és hogy az IÜ ráadásul biztosítékot is kapott egy gépekre vonatkozó, 5,5 millió PLN értékű bejegyzett zálogjog és a részvények […] %-ára vonatkozó közönséges zálogjog formájában (lásd a (65) preambulumbekezdést).
(223)
Ezen az alapon a Bizottság meggyőződött arról, hogy a 2007. évi kölcsönt a magánbefektetői elvvel összhangban nyújtották, így az nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
(224)
A Bizottságnak el kell döntenie, hogy a 2008. évi kölcsön előnyhöz juttatta-e a PZL Wrocławot. A Bizottság ebből a célból és az ott meghatározott okokból a (212)-(214) preambulumbekezdésben meghatározott magánbefektetői elvet fogja alkalmazni.
(225)
Ami a PZL Wrocław számára nyújtott 2008. évi kölcsönt illeti, a Bizottság először is megállapítja, hogy azt a PZL Wrocław számára nyújtották, amely abban az időben egy pénzügyileg életképes vállalat volt, és a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás értelmében nem küzdött pénzügyi nehézségekkel. Ehelyett egy új, adósságmentes vállalat volt, amely máris jelentős számú megrendelést könyvelhetett el, főként a Védelmi Minisztériummal kötött, […] összegű szerződések formájában (lásd a (48) preambulumbekezdést). A Bizottság úgy véli, hogy ezt a kölcsönt kifejezetten a Védelmi Minisztériumtól érkezett, egyre nagyobb számú megrendelés feldolgozásának céljából nyújtották. Ezen túlmenően 2008-ban a vállalat egy operatív lízing formájában magánfinanszírozásban részesült (lásd a (87) preambulumbekezdést).
(226)
A Bizottság megállapítja, hogy az IÜ a 2008. évi kölcsönt kevéssel a/az […]-val/vel folytatott, a PZL Wrocław értékesítésére vonatkozó tárgyalások (lásd a (74) preambulumbekezdést) várt lezárása előtt nyújtotta. Azért tett így, hogy áthidaló kölcsönt nyújtson a megállapodás lezárása előtti időszakra, amikor a PZL Wrocławnak gyorsan kellett bővítenie a kapacitását, hogy megbirkózzon a Védelmi Minisztérium növekvő számú megrendeléseivel. A kölcsön nyújtásakor az IÜ fő motivációja tehát az volt, hogy biztosítsa, hogy a vállalat kihasználhassa az üzleti lehetőségeket a/az […]-val/vel való megállapodás lezárása előtt, és hogy biztosítsa, hogy a megállapodást gyorsan megkössék.
(227)
A Bizottság megállapítja, hogy a kölcsön összege csak 4 millió PLN, ez az összeg szükséges a Védelmi Minisztérium megnövekedett igényeinek kielégítéséhez szükséges eszközök beszerzéséhez.
(228)
A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a kölcsönt gépekre vonatkozó, 2,8 millió PLN értékű bejegyzett zálogjoggal és kereskedelmi szerződésekből eredő követelésekre vonatkozó, 5,2 millió PLN értékű közönséges zálogjoggal biztosították, és hogy a kölcsön változó kamatlába megfelelt a Bizottság által közzétett, alkalmazandó referencia-kamatlábnak (lásd a (83) preambulumbekezdést). Mindazonáltal a 2008. évi kölcsön nyújtása előtt az IÜ megvizsgálta a PZL Wrocław pénzügyi helyzetét, és nyereségesnek találta a vállalatot. Ennek alapján az IÜ számíthatott arra, hogy a PZL Wrocław elegendő pénzforgalmat generál a kölcsön visszafizetéséhez és ahhoz, hogy az IÜ befektetése megtérüljön.
(229)
A Bizottság megjegyzi, hogy a vállalat eladásának folyamatában egy többségi tulajdonos részéről normális üzleti magatartás, hogy kis összegű áthidaló kölcsönt nyújt, ha a kölcsön szükséges az üzleti lehetőségek kihasználásához és biztosítja, hogy az értékesítés zökkenőmentesen megtörténjen. A Bizottság úgy véli, hogy a 2008. évi kölcsönt, amelyet továbbá megfelelően biztosítottak és a referencia-kamatlábnak megfelelő kamattal járt, az IDA ennek a logikának megfelelően nyújtotta.
(230)
Ezen az alapon a Bizottság meggyőződött arról, hogy a 2008. évi kölcsönt a piacgazdasági befektetői elvvel összhangban nyújtották, így az nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
(231)
Azzal, hogy beleegyezett abba, hogy a tervben szereplő módon az adósságot először részesedésre cseréljék, majd a részesedés eladásából származó teljes bevételt átadják a PZL Hydralnak, hogy az rendezhesse a közintézmények felé fennálló tartozásait, az IÜ gyakorlatilag elengedett 17,2 millió PLN tartozást, és csak [ 1 053 196,36 PLN]-t hajtott be.
(232)
Meg kell állapítani, hogy az adósság-részvény swapügylettel az IÜ előnyben részesíti-e a PZL Wrocławot. Ebből a célból a Bizottságnak el kell döntenie, hogy az ügylet végrehajtásakor az IÜ megfelelt-e a (188) és (189) preambulumbekezdésben meghatározott magánbefektetői elvnek.
(233)
A Bizottság először is megállapítja, hogy a/az […] 2009. évi ajánlata […] […]-val/vel alacsonyabb volt, mint a/az […] 2008. évi ajánlata. A Bizottság úgy véli, hogy ez a különbség a PZL Wrocław helyzetének romlását tükrözi, a vállalat ugyanis 2008-ban nyereséges volt, jó kilátásokkal, míg 2009-ben a nehézségek jeleit mutatta, főként a Védelmi Minisztérium megrendeléseinek jelentős visszaesése miatt.
(234)
A Bizottság megállapítja továbbá, hogy az IÜ nem számíthatott arra, hogy a/az […]-n kívül más vevőt talál a PZL Wrocław részvényeire, amelyeket az adósság-részvény swapügylet (lásd a (210) preambulumbekezdést) révén szerzett. Annak érdekében, hogy biztosítsa az ügylet sikerességét, az IÜ-nek biztosítania kellett, hogy képes rendezni az állami hitelezők követeléseit annyiban, amennyiben azok jelzáloggal rendelkeznek a PZL Wrocław eszközein, mivel egyébként nem lett volna olyan helyzetben, hogy eleget tegyen annak a kötelezettségének, hogy minden eszközt biztosítéktól mentesen ruházzon át.
(235)
Továbbá amennyiben a PZL Wrocław értékesítése - amely esemény szolgált a köztartozások részleges visszafizetés útján való átütemezésének alapjául - nem történik meg, az adótörvénykönyv alapján az adóhatóságok végrehajtanák a követeléseiket (lásd a (144) preambulumbekezdést). Ezenkívül a PZL Wrocław pénzügyi helyzetére tekintettel az adásvételi megállapodás kudarca a PZL Wrocław csődjéhez vezetne (lásd az (52) preambulumbekezdést).
(236)
A Bizottság tehát arra a következtetésre jut, hogy a 17,2 millió PLN tényleges elengedése elfogadásának egyetlen alternatívája a PZL Wrocław és a PZL Hydral felszámolása volt.
(237)
Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése értékelte ezt a két forgatókönyvet. A Bizottság a fenti (188) és (189) preambulumbekezdésben hivatkozott ítélkezési gyakorlat alapján kritikusan értékelte az Ernst&Young tanulmányát, hogy megállapítsa, a tanulmány megállapításai kiállják-e az alapos vizsgálat próbáját, és azt mutatják-e, hogy azzal, hogy hozzájárult a rendezéshez, az IÜ a hasonló helyzetben lévő magánhitelezőkhöz hasonlóan járt el.
(238)
A tanulmány arra a következtetésre jut, hogy csőd esetén a közönséges hitelezők nem kapnak semmit, mivel sok eszközt terhel zálogjog és jelzálog, és ezenkívül az adóhatóságok végrehajthatják a PZL Wrocław-val szembeni követeléseiket (lásd a (143) és azt követő preambulumbekezdéseket). A Bizottság ezt az információt a PZL Wrocław pénzügyi jelentéseinek vizsgálatával és a lengyel jog végrehajtásának elemzésével erősítette meg, és arra a következtetésre jutott, hogy az Ernst&Young értékelése megalapozott.
(239)
Ebből következően a Bizottság úgy véli, hogy a követeléseken fennálló, a 2008. évi kölcsönt biztosító közönséges zálogjog a felszámolási forgatókönyvben értéktelen. Ezenkívül a részvények […] %-án fennálló zálogjog is értéktelen a felszámolási forgatókönyv esetén, mert maguknak a részvényeknek az értéke nulla.
(240)
Ezért tehát annak megállapítása érdekében, hogy az IÜ mit kapna a elszámolási forgatókönyv esetén, meg kell becsülni azt a nyereséget, amit a javára szóló bejegyzett zálogjoggal terhelt eszközök eladásából várhat.
(241)
Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése megállapítja, hogy azoknak a gépeknek a könyv szerinti értéke, amelyeken az IÜ a 2007. évi kölcsön biztosítására zálogjoggal rendelkezett, 5,5 millió PLN volt 2007-ben, míg a 2008. évi kölcsönt biztosító zálogjoggal terhelt gépek könyv szerinti értéke 2,8 millió PLN volt 2008-ban.
(242)
Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítésében az IÜ javára bejegyzett zálogjogok felszámolási értéke értékelésének az alapja a PZL Wrocław auditált pénzügyi jelentéseiben szereplő eszközök könyv szerinti értéke volt (lásd a (151) és a (152) preambulumbekezdést) a 2010. január 31-i helyzet szerint, vagyis 2,1 millió PLN.
(243)
A Bizottság úgy véli, hogy az ingó befektetett eszközök (amelyek zálogként szolgálnak a 2007. és 2008. évi kölcsönök kapcsán) könyv szerinti értéke, amint az az auditált pénzügyi jelentésekben szerepel, megfelelő kiindulópont a felszámolási értékük meghatározásához. A Bizottság először is megállapítja, hogy a könyv szerinti érték és a nettó eszközérték közötti hatalmas eltérés, amelyet a PZL Wrocławot értékelő 2008. évi tanulmány talált, az ingatlan értékének jelentős emelkedése miatt volt észlelhető. A gépek értékét nem korrigálták. Másodszor, a Bizottság megállapítja, hogy a zálog alapítása és az értékelés között eltelt idő rövidségére tekintettel semmi más sem utal arra, hogy a könyv szerinti érték nem tükrözi a gépek konzervatív módon megállapított értékét.
(244)
Az Ernst&Young-tanulmány kiegészítése szerint felszámolás esetén ezeket az eszközöket szükségeladás során, 50 %-os árcsökkenés mellett kellene értékesíteni, és így tehát a várt érték 1 053 196,36 PLN. A Bizottság elismeri, hogy a gépekhez hasonló eszközök, amelyeket a felszámolás során eladásra kínálnak, általában a könyv szerinti értékük alatti áron kelnek el.
(245)
A Bizottság úgy véli, hogy az Ernst&Young által említett és a fenti (147) preambulumbekezdésben kifejtett okokból indokolt az 50 %-os árcsökkenés. Úgy véli különösen, hogy a csőd esetére vonatkozó feltételezett értékük megállapítása olyan módszer használatával történt, amely megfelelőnek tekinthető az igények csőd által fenyegetett adósokkal szemben realizálható értékének megállapításához, figyelembe véve az értékesítendő gépek speciális típusát és az egy adott, olyan vásárlóra (a Védelmi Minisztériumra) jutó eladások mértékét, amely vásárló csökkenti a kiadásait, mivel alkalmazkodnia kell a válságból eredően visszaeső adóbevételekhez.
(246)
A Bizottság így azt a következtetést vonja le, hogy az e döntés elfogadásakor rendelkezésére álló információk alapján az IÜ vissza nem fizetett kölcsöneinek csődeljárásbeli értéke 1 053 196,36 PLN volt.
(247)
Az értékesítési forgatókönyvben az IÜ vissza nem fizetett kölcsöneinek értéke magasabb volt, mivel a/az […] [ 1 053 196,36 PLN]-t kínált az IÜ-nek.
(248)
A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az IÜ helyzetében lévő magánhitelező elfogadta volna 17,2 millió PLN elengedését, mert ésszerűen nem számíthatott arra, hogy csődeljárás során többhöz juthat hozzá a követeléseiből. A Bizottság ezek alapján tehát meggyőződött arról, hogy az IÜ-nek a 2010. évi adósság-részvény swapügylettel kapcsolatos eljárása megfelel a magánhitelezői elvnek, és hogy az adósság-részvény swapügylet nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
IX. KÖVETKEZTETÉSEK
(249)
A Bizottság megállapítja, hogy a lengyel hatóságok által bejelentett, majd később visszavont, 113 millió PLN értékű tőkeinjekciók hivatalos vizsgálata az eljárási rendelet 8. cikke szerint okafogyottá vált.
(250)
Az állami hitelezők követeléseinek végre nem hajtását majd végül rendezését illetően a Bizottság azt állapítja meg, hogy az állami hitelezők a magánhitelezői szabálynak megfelelően jártak el. Ebből következően az állami hitelezők eljárása nem foglal magában az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatást.
(251)
A Bizottság azt állapítja meg, hogy a tervezett, az Iparfejlesztési Ügynökség által a módosított terv keretében végzett részleges adósság-részvény swapügylet nem minősül az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, mivel megfelel a magánhitelezői szabálynak. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy a PZL Wrocław részére nyújtott 2007. és 2008. évi kölcsönök nem minősülnek az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak, mivel megfelelnek a magánbefektetői elvnek,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bizottság úgy határozott, hogy a 113 millió PLN értékű tőkeinjekciókra vonatkozóan lezárja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást, tekintettel arra, hogy Lengyelország visszavonta bejelentését és a továbbiakban eláll a támogatásnyújtás szándékától.
2. cikk
(1) A lengyel hatóságok PZL Hydrallal szembeni követeléseinek 1998 és 2007 közötti részleges végre nem hajtása és ezeknek az adósságoknak a 2007 és 2010 közötti rendezése nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
(2) Az IÜ által a PZL Wrocław részére 2007-ben (12,5 millió PLN) és 2008-ban (4 millió PLN) nyújtott kölcsönök nem minősülnek az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
(3) A kölcsönök ezt követő, 17,2 millió PLN-t érintő részleges elengedése, amelyet adósság-részvény swapügylet formájában valósítottak meg, nem minősül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatásnak.
3. cikk
Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 4-én.