РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 12 август 2010 година
за определяне на излишъците от запаси на селскостопански продукти, различни от захар, и финансовите последствия от изтеглянето им от пазара във връзка с присъединяването на България и Румъния
(нотифицирано под номер C(2010) 5524)
(само текстът на румънски език е автентичен)
(2010/454/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за присъединяване на България и Румъния,
като взе предвид Акта за присъединяване на България и Румъния, и по-специално глава 3, параграф 4 от приложение V към него,
като има предвид, че:
(1)
В глава 3, параграф 2 от приложение V към Акта за присъединяване на България и Румъния се предвижда всички запаси, както частни, така и публични, от селскостопански продукти, които към датата на присъединяване са в свободно обращение на територията на България и Румъния (наричани по-долу „новите държави-членки“) и надхвърлят количеството, което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем запас, да бъдат отстранени за сметка на новите държави-членки. Понятието за нормален прехвърляем запас се определя за всеки отделен продукт въз основа на критериите и специфичните цели на съответната обща организация на пазара.
(2)
Критериите и целите, характерни за всяка организация на пазара, както и съотношението на цените в новите държави-членки преди присъединяването им и цените в Общността предполагат, че нормалният прехвърляем резерв следва да бъде оценяван според фактори, различни за отделните сектори.
(3)
Като база за изчисление на излишъците от запаси следва да служи изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за 2006 г., сравнено със средната стойност на изменението във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(4)
Резултатите от изчисленията следва да се коригират, за да се вземе предвид фактът, че някои категории продукти, като масло и течно масло, различни сортове ориз, хмел, семена, винен алкохол, тютюн и зърнени храни, са фактически взаимозаменяеми и могат да бъдат разглеждани като една група, така че увеличаването на запасите от определени продукти в групата може да се компенсира с намаляване на запасите от други продукти в същата група.
(5)
С цел да се отчете икономическият растеж през периода, за който се оценяват излишъците от запаси, и евентуалното нарастване на потреблението на храни беше въведена линейна функция за моделиране на тенденците на развитие, като данните за производството и търговията през периода 2003-2005 година се използват като базисна година. В случаите, в които линейната функция щеше да доведе до по-високи излишъци, беше използвано средното изменение във вътрешното производство плюс вноса минус износа за предходните три години.
(6)
С цел отстраняване на незначителни по обем излишъци бяха използвани пределни стойности: ако излишъците от запаси от конкретен продукт бяха не повече от 10 % от количеството, което може да се смята за „нормален прехвърляем резерв“ за този продукт, беше прието, че държавата-членка не следва да покрива разходите за отстраняване на излишъка. Тези 10 % обхващат допустимата грешка при статистическата информация, събрана при конкретните обстоятелства на предприсъединителния период, както и сложността и обхвата на оценяването.
(7)
Освен това Комисията прикани новите държави-членки да представят аргументи относно наличието на извънредни обстоятелства, които биха оправдали по-високи от нормалните запаси, и оцени тези аргументи. Оценката не доведе до промяна в данните, определени съгласно описаната в съображения 1-6 методика.
(8)
Изчисленията следва да се основават на официалната информация на Евростат, подадена от държавите-членки, където такава съществува. В случай че подобна информация не съществува поради поверителност на статистическите данни, следва да се използва информацията, изпратена официално на Комисията от новите държави-членки.
(9)
По отношение на България в резултат от математическото прилагане на описаната в съображения 1-6 методика по отношение на посочената в съображение 8 статистическа информация се установява, че не съществуват излишъци от запаси, без да е необходимо да се вземат под внимание аргументите относно извънредни обстоятелства, както е посочено в съображение 7.
(10)
За да се изчислят финансовите последствия от излишъците от запаси, следва да се изчислят разходите за тяхното отстраняване. При липсата на възстановявания при износ на консервирани гъби, за които е установено, че съществуват съществени излишъци от запаси, като еквивалентен подход е уместно като база за изчисленията да се използва ценовата разлика между средните вътрешни и външни цени. Поради временния характер на финансовите последствия, произтичащи от създаването на излишъци от запаси, съответните суми следва да бъдат внесени от държавите-членки в бюджета на Съюза. Необходимо е да се посочи датата, на която тези плащания следва да се извършат. Като се вземат предвид съществуващите икономически затруднения, изтъкнати от Румъния, се смята, че е целесъобразно изплащането на тези суми да се извърши за период от четири години.
(11)
Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Управителния комитет за общата организация на селскостопанските пазари,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
В приложението са установени количествата селскостопански продукти в свободно обращение в България и Румъния към датата на присъединяването им, които надхвърлят количеството, за което може да се счита, че представлява нормален прехвърляем резерв към 1 януари 2007 г., както и сумите, които дължат новите държави-членки за разходите за отстраняване на тези количества.
Член 2
1. Сумите, определени в приложението, се смятат за приход за бюджета на Съюза.
2. Румъния може да изплати определените в приложението суми в бюджета на Съюза на четири равни вноски. Първата вноска се изплаща преди последно число на втория месец след месеца, през който новата държава-членка е уведомена за настоящото решение. Следващите вноски се изплащат съответно до 31 октомври 2011 г., 31 октомври 2012 г. и 31 октомври 2013 г.
Член 3
Адресат на настоящото решение е Румъния.
Съставено в Брюксел на 12 август 2010 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2010. augusztus 12.)
Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozásával összefüggésben a cukortól eltérő mezőgazdasági termékek többletkészleteinek meghatározásáról és e készletek felszámolásának pénzügyi következményeiről
(az értesítés a C(2010) 5524. számú dokumentummal történt)
(Csak a román nyelvű változat hiteles)
(2010/454/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási szerződésére,
tekintettel Bulgária és Románia csatlakozási okmányára és különösen annak V. melléklete 3. fejezetének (4) bekezdésére,
mivel:
(1)
Bulgária és Románia csatlakozási okmánya V. melléklete 3. fejezetének (2) bekezdése előírja, hogy a Bulgária és Románia (a továbbiakban: az új tagállamok) területén a csatlakozás időpontjában szabad forgalomban lévő olyan magán- vagy állami termékkészleteket, amelyek meghaladják a rendes átvihető készletnek tekinthető mennyiséget, az új tagállamoknak saját költségükre fel kell számolniuk. A rendes átvihető készlet fogalmát az egyes termékek tekintetében az egyes közös piacszervezések különleges feltételei és céljai alapján kell meghatározni.
(2)
A különféle piacszervezésekre jellemző feltételek és célok, valamint az új tagállamokban a csatlakozás előtt meglévő árak és a közösségi árak közötti viszony miatt a rendes átvihető készletet az ágazatonként eltérő tényezők alapján kell felmérni.
(3)
A többletkészlet-mennyiségek kiszámításának alapja a következő: a hazai termelés importtal növelt és exporttal csökkentett változása 2006-ban, összehasonlítva az azt megelőző három évben a hazai termelés importtal növelt és exporttal csökkentett változásának átlagával.
(4)
A számítás eredményeit ki kell igazítani annak figyelembevétele céljából, hogy egyes termékkategóriák, például a vaj, a vajolaj, a különféle minőségű rizs, a komló, a vetőmagok, a boralkohol, a dohány és a gabonafélék gyakorlatilag felcserélhetők egymással, ily módon egy csoportnak tekinthetők, és a csoporton belül egyes termékek készleteinek növelését ellensúlyozhatja a csoportot alkotó többi termék készletszintjének csökkenése.
(5)
A többletkészletek felmérése céljából értékelt időszakban bekövetkező gazdasági növekedésnek és az élelmiszer-fogyasztás ebből fakadó lehetséges növekedésének figyelembevétele érdekében egy, a tendenciát leíró lineáris függvényt alkalmaztak, amelyhez a 2003-2005-ös időszak termelési és kereskedelmi adatai szolgáltak kiindulópontul. Azokban az esetekben, amelyekben a lineáris függvény többletkészlet-növekedést mutatott, a hazai termelés importtal növelt és exporttal csökkentett változásának a megelőző három évre számított átlagát vették.
(6)
Az elhanyagolható mennyiségű többletek figyelmen kívül hagyása érdekében küszöbértéket alkalmaztak: amenynyiben a többletkészlet mennyisége egy adott termékre vonatkozóan nem haladta meg a „rendesen átvihető készletnek” minősülő mennyiség 10 %-át, úgy tekintették, hogy a tagállamokat nem terheli fizetési kötelezettség. E 10 %-os küszöbérték figyelembe veszi az előcsatlakozási időszak sajátos körülményei között gyűjtött statisztikai adatok hibahatárát, valamint az elvégzett feladat összetettségét és nagyságrendjét.
(7)
Ezenkívül a Bizottság felkérte az új tagállamokat arra, hogy ismertessenek érveket olyan konkrét helyzetekkel kapcsolatban, amelyek indokolttá tennék a szokásosnál nagyobb mennyiségű készleteket, majd értékelte ezeket az érveket. Az értékelés eredménye nem tette szükségessé az (1)-(6) preambulumbekezdésben leírt módszertan szerint megállapított számok módosítását.
(8)
A számításnak a tagállamok által benyújtott hivatalos Eurostat-adatokon kell alapulnia, amennyiben ezek az adatok rendelkezésre állnak. Amennyiben a szóban forgó adatok a bizalmas adatkezelés miatt nem elérhetők, az új tagállamok által a Bizottság részére hivatalosan elküldött adatokat kell használni.
(9)
Bulgária esetében az (1)-(6) preambulumbekezdésben leírt módszertan matematikai alkalmazása a (8) preambulumbekezdésben említett statisztikai adatok tekintetében azt eredményezte, hogy nem volt megállapítható többletkészletek megléte, ezért a (7) preambulumbekezdésben említett, konkrét helyzetekkel kapcsolatos érvek figyelembevételére sem volt szükség.
(10)
A többletkészletekből eredő pénzügyi következmények kiszámításának feltétele az említett készletek megszüntetésével összefüggő költségek kiszámítása. A tartósított gomba esetében, amelyre nem vonatkozik export-visszatérítés, és amelyből jelentős többletkészlet képződött, a számítás alapjául - hasonló megközelítést alkalmazva - a belső és külső árak átlaga közötti különbség szolgál. A képződő többletkészletek meghatározásából eredő pénzügyi következmények ideiglenes jellegére való tekintettel, az érintett tagállamoknak a megfelelő összegeket be kell fizetniük az uniós költségvetésbe. Célszerű meghatározni a befizetések teljesítésének időpontját. Figyelemmel a Románia által említett jelenlegi nehéz gazdasági körülményekre, helyénvalónak tűnik a szóban forgó összegek befizetésének időszakát négy évben meghatározni.
(11)
Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Bulgáriában és Romániában a csatlakozás időpontjában szabad forgalomban lévő mezőgazdasági termékkészletek azon mennyiségeit, amelyek meghaladták a 2007. január 1-jén rendes átvihető készletnek tekinthető mennyiséget, valamint az e mennyiségek felszámolásának költségei miatt a szóban forgó új tagállamokra terhelendő összegeket a melléklet tartalmazza.
2. cikk
(1) A mellékletben megállapított összegeket az uniós költségvetés bevételének kell tekinteni.
(2) Románia a mellékletben feltüntetett összegeket négy egyenlő részletben is befizetheti az uniós költségvetésbe. Az első részletet legkésőbb az azon hónapot követő második hónap utolsó napján kell befizetni, amely során a szóban forgó új tagállamot értesítették e határozatról. A következő részletek befizetésének sorrendben 2011. október 31-ig, 2012. október 31-ig, illetve 2013. október 31-ig kell megtörténnie.
3. cikk
Ennek a határozatnak Románia a címzettje.
Kelt Brüsszelben, 2010. augusztus 12-én.