РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 22 март 2012 година
за прекратяване на антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия
(2012/163/ЕС)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-нататък „основният регламент“), и по-специално член 9 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедура
(1)
На 13 май 2011 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (наричано по-нататък „известие за откриване на процедура“), Европейската комисия (наричана по-нататък „Комисията“) оповести откриването на антидъмпингова процедура във връзка с вноса в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия (наричани по-нататък „разглежданият продукт“).
(2)
В същия ден с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3), Комисията оповести образуването на антисубсидийна процедура във връзка с вноса в Съюза на определени скрепителни елементи от неръждаеми стомани с произход от Индия и започна отделно разследване.
(3)
Антидъмпинговата процедура беше открита вследствие на жалба, подадена на 31 март 2011 г. от European Industrial Fasteners Institute (наричан по-нататък „жалбоподателят“) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно, за да обоснове започването на разследване.
1.2. Страни, засегнати от процедурата
(4)
Комисията официално извести за откриването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Съюза, известните производители износители, известните вносители, ползвателите, за които е известно, че са засегнати от процедурата, както и индийските органи. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат становищата си в писмена форма и да поискат изслушване в срока, посочен в известието за откриване на процедурата.
(5)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице специални основания, поради които следва да бъдат изслушани, бе дадена такава възможност.
1.2.1. Подбор на извадка за производители износители в Индия
(6)
Предвид видимо големия брой производители износители в Индия в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент за целите на установяването на дъмпинг.
(7)
За да може Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на извадка и ако е необходимо - да направи подбор, производителите износители в Индия бяха приканени да заявят своя интерес в срок от 15 дни, считано от датата на започване на разследването, и да предоставят основна информация за продажбите си за износ и на вътрешния пазар, за конкретните си дейности, свързани с производството и продажбите на разглеждания продукт, и за наименованията и дейностите на всички свързани с тях дружества, участващи в производството и продажбите на разглеждания продукт през периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. (наричан по-нататък „разследваният период“ или за краткост - „РП“)
(8)
Общо петима производители износители, включително група от свързани дружества в Индия, представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Тези оказали съдействие дружества съобщиха, че е осъществяван износ на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период. Сравнението между данните на Евростат за вноса и обема на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен за разследвания период от петте оказали съдействие дружества показа, че равнището на съдействие на индийските производители износители се доближава до 100 %. Така че подборът на извадката бе направен въз основа на информацията, представена от тези петима производители износители.
(9)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент беше подбрана извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза на разглеждания продукт, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Въз основа на информацията, получена от производителите износители, Комисията подбра извадка от трима производители износители с най-голям обем на износа за Съюза. Въз основа на информацията от извадката през РП включените в извадката дружества или групи са представлявали повече от 99 % от общия обем на износа на разглеждания продукт за Съюза, съобщен от оказалите съдействие производители износители. Поради това беше счетено, че тази извадка ще позволи да се ограничи разследването до приемлив брой производители износители, които да могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като се гарантира високо ниво на представителност.
1.2.2. Подбор на извадка от оказалите съдействие производители износители в Индия
(10)
В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха проведени консултации със заинтересованите страни и индийските органи относно подбора на извадката. Двамата производители износители, които не бяха включени в извадката, настояха също да бъдат включени в нея. С оглед на представителността на предложената извадка обаче, както бе посочено в съображение 8 по-горе, се стигна до заключението, че не е необходимо да се изменя или разширява извадката.
1.2.3. Индивидуално разглеждане на невключените в извадката дружества
(11)
Двама съдействащи производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха индивидуално разглеждане и отговориха на антидъмпинговия въпросник в определения срок.
(12)
С оглед на заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена поради причините, посочени по-нататък, исканията за индивидуално разглеждане не бяха разглеждани допълнително.
1.2.4. Подбор на извадка от производители от Съюза
(13)
Предвид видимо големия брой производители от Съюза в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка в съответствие с член 17 от основния регламент за целите на установяването на вреда.
(14)
В известието за откриване на процедура Комисията обяви, че е извършила временен подбор на извадка от производители от Съюза. Извадката се състоеше от пет дружества от общо 15-те производители от Съюза, които бяха известни преди започването на разследването, като те бяха подбрани въз основа на техните обем на продажби, размер и географско положение в Съюза. Те представляваха 37 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Заинтересованите страни бяха приканени да прегледат досието и да изразят мнението си относно това доколко удачен е посоченият избор в срок от 15 дни от датата на публикуване на известието за откриване на процедура. Нито една от заинтересованите страни не възрази срещу предложената извадка, включваща пет дружества.
(15)
Впоследствие един от петте производители от Съюза, включени в извадката, прекрати своето съдействие. Останалите четири дружества, включени в извадката, представляваха 31 % от общия обем на производството в Съюза по разчетни данни през РП. Поради това извадката беше сметната за представителна за промишлеността на Съюза.
1.2.5. Подбор на извадка от несвързани вносители
(16)
Предвид потенциално големия брой вносители, участващи в процедурата, в известието за откриване на процедура беше предвидено да се подбере извадка от вносителите в съответствие с член 17 от основния регламент. Двама вносители представиха поисканата информация и изразиха съгласие да бъдат включени в извадката в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Поради малкия брой вносители, заявили своя интерес, бе решено да не се подбира извадка.
1.3. Отговори на въпросника и проверки
(17)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които бе известно, че са засегнати, и до всички други страни, които заявиха своя интерес в рамките на срока, определен в известието за откриване на процедура. Така че бяха изпратени въпросници на включените в извадката производители износители в Индия, на включените в извадката производители от Съюза, на оказалите съдействие вносители в Съюза и на всички ползватели, за които бе известно, че са засегнати от разследването.
(18)
Отговори бяха получени от включените в извадката производители износители и четиримата включени в извадката производители от Съюза. Нито един от вносителите и ползвателите не отговори на въпросника.
(19)
Комисията проучи и провери цялата представена от заинтересованите страни информация, счетена за необходима за целите на определянето на дъмпинга, произтичащата от него вреда и интереса на Съюза.
(20)
Една от страните заяви, че един от производителите износители е представил прекалено много искания за поверителност и не е предоставил версия с неповерителен характер на своите отговори на въпросника, която да съдържа достатъчно информация. По тази причина следва информацията, предоставена от въпросното дружество, да не се взема предвид, а дружеството да се третира като неоказала съдействие страна в рамките на разследването.
(21)
Версията с неповерителен характер на отговорите на въпросния производител износител, която включва първоначален отговор и допълнена версия, основаваща се на писмено искане за повече информация, обаче беше оценена още веднъж и счетена за достатъчно изчерпателна, за да бъде квалифицирана като отговор с неповерителен характер, съдържащ достатъчно информация. Поради тази причина искането беше отхвърлено.
(22)
Извършени бяха проверки на място в помещенията на следните страни:
Производители в Съюза:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Италия;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Италия;
-
Ugivis S.A., Belley, Франция.
Производители износители в Индия:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Махаращра
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Махаращра
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Гуджарат
1.4. Разследван период
(23)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода 1 април 2010 г.-31 март 2011 г. Изследването на тенденциите, които са от значение с оглед оценката на вредата, обхвана периода от януари 2008 г. до края на РП (наричан по-нататък „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70.
2.2. Сходен продукт
(25)
Установено бе, че разглежданият продукт и произвежданият и продаван на вътрешния пазар в Индия продукт, както и продуктът, произвеждан и продаван на пазара на Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически, химически и технически характеристики, както и че са предназначени за едни и същи основни видове употреба. Следователно те бяха приети за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(26)
За определяне на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо определи дали продажбите на сходния продукт на включените в извадката индийски производители износители на независими клиенти на вътрешния пазар са осъществени в представителни обеми, т.е. дали общият обем на тези продажби представлява не по-малко от 5 % от общия обем на техните продажби за износ за Съюза през РП.
(27)
За един от включените в извадката производители износители бе установено, че няма представителни продажби на сходния продукт на вътрешния пазар. За посочения производител износител нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.1.1. Оказали съдействие производители износители, включени в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар е представителен
(28)
За включените в извадката производители износители с като цяло представителни продажби на вътрешния пазар Комисията впоследствие набеляза видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от производителите износители, които бяха еднакви или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Съюза.
(29)
Продажбите на вътрешния пазар на конкретен вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през РП, представляваше 5 % или повече от общия обем на сравнимия вид продукт, продаван за износ за Съюза.
(30)
След това Комисията провери дали продажбите на вътрешния пазар на засегнатите дружества могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар през разследвания период.
(31)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, съставляваше над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта, и когато среднопретеглената цена на този вид беше равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглената стойност на цените при всички осъществени продажби на вътрешния пазар на този вид на продукта през РП, независимо дали тези продажби са били рентабилни или не.
(32)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта съставляваше 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид беше по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на рентабилните продажби на този вид.
(33)
За видовете на продукта, които не са продавани в представителни количества на вътрешния пазар, нормалната стойност трябваше да се конструира на основание член 2, параграф 3 от основния регламент. За тази цел разходите за реализация, общите и административните разходи (РРОАР) и разумен марж на печалбата бяха добавени към собствените средни разходи на износителя за производство по вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за съответния производител износител.
3.1.2. Оказал съдействие производител износител, включен в извадката, чийто обем като цяло на продажбите на вътрешния пазар не е представителен
(34)
За оказалия съдействие производител износител, чийто обем на продажбите на вътрешния пазар не беше представителен, нормалната стойност беше конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент посредством добавяне към собствените разходи на дружеството за производство на сходния продукт на разходите за РОАР и разумен марж на печалба за вид на продукта през РП. В съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на РРОАР и маржът на печалбата се основаваха на среднопретеглената стойност на РРОАР и маржа на печалбата на продажбите на всеки вид на продукта в обичайни търговски условия за производителя износител.
3.2. Експортна цена
(35)
Продажните експортни цени бяха определени въз основа на действително платените или подлежащи на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
3.3. Сравнение
(36)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(37)
За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(38)
На тази основа бяха взети предвид разходите за транспорт, навло и застраховка, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходите за опаковка, кредит, непосочени във фактурата отстъпки и комисиони, когато това беше приложимо и обосновано.
3.4. Дъмпингови маржове
3.4.1. За включените в извадката оказали съдействие производители износители
(39)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от разглеждания продукт, изнасян за Съюза, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(40)
Въз основа на гореизложената методология дъмпинговите маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Следва обаче да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, представляваше 87 % от индийския износ за Съюза.
(42)
Въз основа на извършения от него анализ на документа за разгласяване на Комисията жалбоподателят изчисли разлика от 25 % между нормалната стойност, установена за включените в извадката производители износители, за които бе установен дъмпинг, и за дружеството, за което не бе установен дъмпинг. Жалбоподателят заяви, че на един конкурентен пазар не може да съществува подобна разлика и че тя не е реалистична за сектора за скрепителни елементи от неръждаема стомана. Освен това жалбоподателят отправи твърдение, че производителят износител, за който не е установен дъмпинг, е закупил отпадъчна неръждаема стомана от свързани дружества в Съюза и вследствие на това покупните цени на тази суровина не са надеждна основа за определяне на производствените разходи.
(43)
Нормалната стойност за оказалия съдействие износител, за който не беше установен дъмпинг, се базира на неговите производствени разходи за всеки вид на продукта, които са по-ниски в сравнение с разходите на останалите включени в извадката производители износители. Това се дължи основно на факта, че гореспоменатото дружество само произвежда неръждаема стомана от отпадъчна неръждаема стомана и поради това е напълно интегрирано и се възползва от икономии от мащаба, докато останалите дружества купуват валцдрат от неръждаема стомана, основната суровина за производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, на свободния пазар, включително от оказалия съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг.
(44)
Нормалната стойност за оказалите съдействие производители износители, за които бе установен дъмпинг, до голяма степен бе определена въз основа на продажните цени на вътрешния пазар за всеки вид на продукта. На вътрешния пазар в Индия съществува ограничена конкуренция и оказалият съдействие износител, за който не бе установен дъмпинг, е продал през РП на вътрешния пазар количества, които не са представителни.
(45)
По отношение на закупуването на отпадъчна неръждаема стомана от производителя износител, за който не бе установен дъмпинг, разследването показа, че дружеството се е снабдило с отпадъчна неръждаема стомана както от свързани, така и от несвързани доставчици, като на последните се падат над 70 % от придобитите количества. Равнищата на покупните цени в двата случая са сравними, дори и ако се вземат предвид различните категории отпадъчен материал.
(46)
Вследствие на това определянето на нормална стойност за включените в извадката производители износители е потвърдено, а твърдението на жалбоподателя е отхвърлено.
3.4.2. За другите оказали съдействие производители износители
(47)
Среднопретегленият дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители, за които беше установен дъмпинг. На тази основа дъмпинговият марж, изчислен за оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката, бе определен на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагането с мито.
(48)
След разгласяването на намерението на Комисията да прекрати процедурата един от оказалите съдействие индийски производители износители настоя неговото искане за индивидуално разглеждане да бъде прието с аргумента, че разгласеният дъмпингов марж за оказалите съдействие производители износители, невключени в извадката, не отразява неговото положение.
(49)
Искането за индивидуално разглеждане не бе оценено от Комисията, тъй като при прекратяване на процедурата определянето на маржа вече не стои на дневен ред.
3.4.3. За неоказалите съдействие производители износители
(50)
По отношение на всички други износители в Индия Комисията първо определи нивото на съдействие. Беше направено сравнение между общите количества на износа, посочени в отговорите на формулярите за подбор на извадка от всички оказали съдействие производители износители, и общото количество на вноса от Индия според статистическите данни на Евростат. Установеният процент на съдействие беше 97 %. Въз основа на това бе преценено, че степента на сътрудничество е висока. Бе счетено за целесъобразно дъмпинговият марж за неоказалите съдействие производители износители да се определи на ниво, съответстващо на средната стойност на дъмпинговия марж, определена за оказалите съдействие производители износители, включени в извадката. Наличната информация действително показва, че средните експортни цени на неоказалите съдействие индийски износители през РП съответстват на цените, установени за оказалите съдействие производители износители. Освен това няма налични данни, които да показват различни нормални стойности за неоказалите съдействие производители износители.
(51)
На тази основа нивото на дъмпинг за цялата държава бе определено на 24,6 % от цената CIF на границата на Съюза преди облагане с мито.
4. ПРОМИШЛЕНОСТ НА СЪЮЗА
4.1. Производство на Съюза
(52)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, данните, събрани от производителите от Съюза преди и след започването на разследването, както и проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза.
(53)
Въз основа на тази информация общото производство на Съюза бе оценено на около 52 000 t през РП. Това включва производството на всички производители от Съюза, които заявиха своя интерес, и обема на производството по разчетни данни на производителите, които не изразиха становище по време на процедурата.
(54)
Както бе посочено в съображение 13 по-горе, за разследването на производителите от Съюза бе използван подбор на извадка. От 15-те производители от Съюза, които предоставиха данни преди откриването на процедурата, беше подбрана извадка от пет дружества. Впоследствие, както бе обяснено в съображение 15 по-горе, едно от дружествата реши да не съдейства на разследването. Останалите оказали съдействие дружества, включени в извадката, представляваха около 32 % от общия обем на производството на Съюза по разчетни данни през РП и беше сметнато, че те са представителни за промишлеността на Съюза.
4.2. Промишленост на Съюза
(55)
За всички известни производители от Съюза, посочени в съображение 52 по-горе, се приема, че съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по-нататък „промишлеността на Съюза“.
5. ВРЕДА
5.1. Предварителни бележки
(56)
Съответните статистически данни на Евростат за вноса, заедно с данните, представени в жалбата, и информацията, събрана от производителите от Съюза преди започването на разследването и след това, включително проверените отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза, бяха използвани и при оценката на относимите фактори за настъпването на вреда.
(57)
Анализът на вредата се основава на данните на промишлеността на Съюза като цяло що се отнася до макроикономическите данни като производствен капацитет, натоварване на мощностите, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, трудова заетост и производителност.
(58)
Анализът на вредата се основава на данните на производителите от Съюза, включени в извадката, що се отнася до микроикономическите данни като цени на сделките, рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, стокови наличности и заплати.
(59)
Четиримата производители от Съюза, включени в извадката, бяха включени и в извадката на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на антидъмпинговите мерки, приложими за внос на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от Китай и Тайван, приключено на 7 януари 2012 г. (4) В извадката в рамките на посоченото преразглеждане беше включено друго дружество, което не беше включено в извадката в рамките на настоящото разследване. Като се има предвид, че разглежданият период за целите на анализа на вредата се припокрива с периода на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, данните от 2008 г. и 2009 г са идентични, с изключение на данните за това единствено дружество. Чрез разгласяване на данните за 2008 г. и 2009 г. ще бъде възможно да бъдат извадени данните за дружеството, което не бе включено в извадката по настоящата процедура. Поради това микропоказателите като стокови наличности, заплати, инвестиции, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите и рентабилност бяха индексирани.
5.2. Потребление в Съюза
(60)
Потреблението в Съюза беше установено въз основа на обема на продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза, посочен в жалбата и сверен с отговорите на въпросниците за подбора на извадката и проверените данни, получени от включените в извадката производители. В допълнение към това обемът на вноса, основаващ се на данните от Евростат за разглеждания период, също бе взет предвид.
(61)
На тази основа потреблението в Съюза показва следното развитие:
Таблица 1
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза (в тонове)
120 598
101 143
122 345
131 457
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
101
109
Източник: Евростат, данни от жалбата и отговори на въпросника.
(62)
Общото потребление на пазара на ЕС е нараснало с 9% през разглеждания период. Между 2008 г. и 2009 г. е налице драстично намаляване с 16 %, като предполагаемата причина са неблагоприятните последици в световен мащаб от икономическата криза за пазара, след което потреблението е нараснало отново с 21 % между 2009 г. и 2010 г. и с още 7 % между 2010 г. и РП.
5.3. Внос от Индия
(63)
Вносът в Съюза от Индия показва следното развитие през разглеждания период:
Таблица 2
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от Индия (в тонове)
14 546
18 883
21 914
24 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
130
151
165
Пазарен дял
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
155
149
152
Източник: Евростат и отговори на въпросника от производителите износители.
(64)
Вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %) през разглеждания период. Това нарастване е било най-силно в периода между 2008 г. и 2009 г., когато вносът е нараснал рязко с 30 %, а потреблението е спаднало с 16 %. На годишна база вносът от Индия е продължил да нараства през 2010 г. (+16 %) и през РП (+10 %).
5.4. Цени на вноса и подбиване на цените
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна цена на вноса в евро/тон
3 531
2 774
2 994
3 216
Индекс (2008 г. = 100)
100
79
85
91
Източник: Евростат и отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(65)
Като цяло средната цена на вноса от Индия е намаляла с 9 % през разглеждания период. Това обяснява нарастването на пазарния дял на Индия от 12,1 % на 18,3 % за същия период. Най-голямото нарастване е било в периода между 2008 г. и 2009 г., когато индийските износители са увеличили пазарния си дял с над 6 процентни пункта.
(66)
За целите на установяването на подбиване на цените през РП бяха сравнени среднопретеглените продажни цени на включените в извадката производители от Съюза по вид на продукта за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода, със съответните среднопретеглени цени на вноса от Индия за първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база CIF и съответно коригирани със съществуващите мита и разходите, последващи вноса.
(67)
Сравнението на цените беше извършено за всеки отделен вид сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано при необходимост, и след приспадането на рабати и отстъпки. От резултата от сравнението, изразен като процентен дял от оборота на включените в извадката производители от Съюза през РП, е видно, че е налице подбиване на цените в размер от 3 % до 13 %. В тази връзка следва да се отбележи, че индийският производител износител, за който не беше установен дъмпинг, е имал най-висок марж на подбиване на цените.
5.5. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(68)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент изследването на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза включваше оценка на всички икономически показатели, определени за промишлеността на Съюза през анализирания период.
5.5.1. Производствен капацитет, производство и натоварване на мощностите
Таблица 4
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (в тонове)
69 514
56 396
62 213
51 800
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
89
75
Производствен капацитет (в тонове)
140 743
127 200
128 796
111 455
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
92
79
Натоварване на мощностите
49 %
44 %
48 %
46 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
98
94
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(69)
Таблицата по-горе показва, че производството е намаляло значително (с 25 %) през разглеждания период. В съответствие със спада в търсенето производството е намаляло рязко (с 19 %) през 2009 г., след което е нараснало с около 10 % през 2010 г. През РП, макар потреблението в Съюза да е нараснало със 7 %, производството на Съюза е намаляло отново с около 17 % в сравнение с предходната година.
(70)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с около 21 % през разглеждания период. Натоварването на мощностите също е намаляло през разглеждания период, като през цялото време се е задържало под 50 %.
5.5.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на продажбите (в тонове)
56 042
44 627
45 976
48 129
Индекс (2008 г. = 100)
100
80
82
86
Пазарен дял
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
81
79
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(71)
В условията на нарастващо потребление (+9 %) обемът на продажбите на сходния продукт при продажбата му на първия независим клиент в Съюза е намалял с 14 % през разглеждания период. Вследствие на това пазарният дял е намалял от 46,5 % през 2008 г. на 36,6 % през РП. След рязко намаляване през 2009 г. (- 20 %) обемът на продажбите леко се е увеличил през 2010 г. и през РП.
5.5.3. Растеж
(72)
Потреблението в Съюза е нараснало с 9 % в периода между 2008 г. и РП. Обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза обаче са намалели през същия период - съответно с 14 % и с 21 %. Същевременно вносът от Индия е нараснал значително (с 65 %).
5.5.4. Трудова заетост
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой на заетите лица
1 007
863
821
761
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
82
76
Производителност (единица/заето лице)
Индекс (2008 г. = 100)
100
95
110
99
Източник: целият отрасъл на промишлеността на Съюза.
(73)
Поради свиващата се стопанска дейност на промишлеността на Съюза броят на заетите лица е бил съответно намален с 24 % през разглеждания период. Между 2008 г. и РП средните разходи за труд на заето лице са нараснали с 6 %.
(74)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на заето лице за една година, леко е намаляла (с 1 %). Тя е достигнала най-ниското си равнище през 2009 г., след което е започнала да нараства с наближаването на РП.
5.5.5. Средни единични цени в Съюза
Таблица 7
2008 г
2009 г.
2010 г.
РП
Единична цена в ЕС за несвързани клиенти (в евро/тон)
4 336
2 792
3 914
4 244
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
90
98
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители.
(75)
Средните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период. През 2009 г. промишлеността на Съюза е било принудена да намали продажните си цени с 36 % в условията на икономическия спад и на рязко намаляване на цените на вноса от Индия (-21 %). През 2010 г. и през РП продажните цени на промишлеността на Съюза отново са нараснали.
(76)
Разследването показа, че намаляването на продажните цени през 2009 г. отразява намаляването на разходите, които са се понижили с 18 % в сравнение с равнищата от 2008 г. Това намаляване на разходите се дължи преди всичко на намаляването на цените на суровините, особено тези на никела, при който се наблюдава нестабилно развитие на цените. Промишлеността на Съюза обаче е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени през 2009 г.
5.5.6. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност на продажбите на ЕС (% от нетните продажби)
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Паричен поток
Индекс (2008 г. = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Инвестиции (в евро)
Индекс (2008 г. = 100)
100
29
59
6
Възвръщаемост на инвестициите
Индекс (2008 г. = 100)
100
284
59
28
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(77)
Разследването показа, че макар намаляването на продажните цени донякъде да е отразило намаляването на разходите, цените на промишлеността на Съюза са били подложени на натиск поради вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия. Рентабилността на промишлеността на Съюза е била отрицателна от началото на разглеждания период. Особено през 2009 г. промишлеността на Съюза е била принудена да намали продажните си цени в по-голяма степен в сравнение с намаляването на разходите с оглед на нарастването на вноса от Индия на ниски цени. Това води до значително влошаване на рентабилността през въпросната година. През 2010 г. и през РП обаче рентабилността се е подобрила, макар да е останала отрицателна.
(78)
Паричният поток, който представлява способността на промишлеността сама да финансира своите дейности, е следвал подобна тенденция като тази при рентабилността. Той е достигнал най-ниското си равнище през 2009 г., след което е показал тенденция към нарастване и е станал положителен през РП.
(79)
След като през 2008 г. са извършени инвестиции в производството на скрепителни елементи от неръждаема стомана, инвестициите са намалели с около 94 % през разглеждания период. По отношение на възвръщаемостта на инвестициите се забелязва подобна отрицателна тенденция в съответствие с отрицателните резултати на промишлеността на Съюза през разглеждания период и през цялото време тя е останала отрицателна.
(80)
Тенденциите при рентабилността, паричния поток и ниското равнище на инвестиции показват, че включените в извадката производители от ЕС може би са изпитвали затруднения да привличат капитал.
5.5.7. Стокови наличности
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Стокови наличности на промишлеността на Съюза в края на периода
Индекс (2008 г. = 100)
100
92
100
103
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(81)
Равнището на стоковите наличности на включената в извадката промишленост на Съюза се е увеличило с 3 % през разглеждания период. През 2009 г. равнището на стоковите наличности в края на периода е намаляло с 8 %; след това, през 2010 г. и през РП, то е нараснало съответно с 8 % и 3 %.
5.5.8. Степен на действителния дъмпингов марж и възстановяване от предишен дъмпинг
(82)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, представляващ 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Съответно дъмпинговият внос е възлизал на 13 % от общия обем на износа на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Индия за Съюза. Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на дъмпинговия внос от Индия, влиянието на действителните дъмпингови маржове върху промишлеността на Съюза може да се смята за несъществено.
5.6. Заключение относно вредата
(83)
Разследването показа, че повечето от показателите за настъпването на вреда, като производството (-25 %), натоварването на мощностите (-6 %), обемът на продажбите (-14 %), пазарният дял (-21 %) и трудовата заетост (-24 %), са се влошили през разглеждания период. В условията на нарастващо потребление са намалели както обемът на продажбите, така и пазарният дял. Обемът на продажбите леко се е повишил през 2010 г. и през РП в сравнение с 2009 г.; промишлеността на Съюза обаче не е могла да си върне загубения пазарен дял с оглед на нарастването на вноса от Индия, който постоянно се е увеличавал през разглеждания период на цени, които постоянно са подбивали тези на промишлеността на Съюза.
(84)
Освен това сериозно са били засегнати показателите за настъпването на вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричният поток и рентабилността. Това означава, че е била компрометирана способността на промишлеността на Съюза да привлича капитал.
(85)
С оглед на гореизложеното бе направено заключението, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
6. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
6.1. Въведение
(86)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от Индия е причинил вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да бъде класифицирана като съществена. Разгледани бяха и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е счетена за дължаща се на дъмпинговия внос.
(87)
Припомня се, че за най-големия индийски производител износител, посочен в съображения 40 и 41, представляващ 87 % от индийския износ в Съюза през РП, не бе установен дъмпинг. Следователно едва 13 % от индийския внос на разглеждания продукт за Съюза през РП е бил осъществен на дъмпингови цени. Пазарният дял на този дъмпингов внос през РП е бил 2 %.
6.2. Въздействие на дъмпинговия внос
(88)
Разследването показа, че потреблението в Съюза е нараснало с 9 % през разглеждания период, докато обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 14 %, а пазарният дял е намалял с 21 %.
(89)
По отношение на цените бе установено, че средните цени на дъмпинговия внос подбиват средните продажни цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Те обаче са били с около 12 % по-високи от цените на индийското дружество, за което не беше установен дъмпинг.
(90)
С оглед на гореизложеното се смята, че ограниченият обем на дъмпинговия внос от Индия, който е осъществен на цени, по-високи от цените на недъмпинговия внос, може да е изиграл само силно ограничена роля, ако изобщо е изиграл някаква роля, за влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза.
6.3. Въздействие на други фактори
6.3.1. Недъмпингов внос от Индия
(91)
Общият обем на вноса от Индия се е увеличил драстично с 65 % през разглеждания период, като е повишил пазарния дял на този внос от 12,1 % на 18,3 %. Както беше обяснено по-горе обаче, недъмпинговият внос е представлявал 87 % от общия обем на индийския внос през РП, което отговаря на пазарен дял от 15 % през РП, в сравнение с пазарен дял от 2 % на дъмпинговия внос от Индия за същия период.
(92)
Цените на вноса от Индия са намалели като цяло с 9 % през разглеждания период, като през цялото време са останали по-ниски от цените на вноса от останалата част от света и от продажните цени на промишлеността на Съюза. Струва си да се отбележи обаче, че, както беше обяснено в съображение 89, за средните цени на недъмпинговия внос бе установено, че подбиват цените на промишлеността на Съюза в по-голяма степен, отколкото тези на дъмпинговия внос.
6.3.2. Внос от други трети държави
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от други трети държави (в тонове)
50 010
37 633
54 454
59 255
Индекс (2008 г. = 100)
100
75
109
118
Пазарен дял на вноса от други трети държави
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
107
109
Средна цена на вноса от други трети държави (в евро/тон)
5 380
5 236
5 094
5 234
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
95
97
Обем на вноса от Малайзия (в тонове)
13 712
9 810
9 611
9 966
Пазарен дял на вноса от Малайзия
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Средна цена на вноса от Малайзия (в евро/тон)
4 203
2 963
3 324
3 633
Обем на вноса от Филипините (в тонове)
7 046
5 406
15 576
18 149
Пазарен дял на вноса от Филипините
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Средна цена на вноса от Филипините (в евро/тон)
4 645
3 474
3 714
3 912
Обем на вноса от Китайската народна република (в тонове)
2 332
2 452
3 217
3 288
Пазарен дял на вноса от Китайската народна република
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Средна цена на вноса от Китайската народна република (в евро/тон)
4 004
4 561
5 272
5 648
Обем на вноса от Тайван (в тонове)
4 304
3 703
6 451
6 640
Пазарен дял на вноса от Тайван
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Средна цена на вноса от Тайван (в евро/тон)
5 092
4 719
4 755
4 943
Източник: Евростат
(93)
Според данните на Евростат обемът на вноса в Съюза на скрепителни елементи от неръждаема стомана с произход от други трети държави е нараснал с 18 % през разглеждания период. Същевременно средните цени на вноса са намалели с около 3 % през разглеждания период, а пазарният дял на вноса е нараснал с около 9 %.
(94)
От 19 ноември 2005 г. са в сила антидъмпингови мерки по отношение на вноса на скрепителни елементи от неръждаема стомана от Китайската народна република и Тайван. Въпреки тези мерки вносът от тези държави е нараснал значително през разглеждания период, макар пазарните дялове да са останали по-скоро скромни, съответно 2,5 % и 5,1 % през РП. Други основни източници на внос са Филипините и Малайзия. Вносът особено от Филипините е нараснал значително през разглеждания период, като неговият пазарен дял се е увеличил от 5,8 % през 2008 г. на 13,8 % през РП.
(95)
Що се отнася до Малайзия, през разглеждания период е наблюдавана тенденция към намаляване, но независимо от това пазарният дял на вноса все още е бил 7,6 % през РП. Обемът на вноса от Филипините е нараснал значително през разглеждания период. Както беше установено в хода на разследването обаче, средната цена на вноса от Филипините е била много по-висока, а именно с около 20 % над средната цена на скрепителните елементи от неръждаема стомана от Индия.
(96)
Що се отнася до цените на вноса, средните цени на вноса като цяло от други трети държави са останали относително стабилни през разглеждания период и през цялото време са били над средните продажни цени на промишлеността на Съюза и средните цени на вноса от Индия.
(97)
Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че вносът от други трети държави не е способствал за съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Съюза.
6.3.3. Икономическа криза
(98)
Икономическата криза донякъде обяснява свиването на потреблението в Съюза през 2009 г. Въпреки това си струва да се отбележи, че независимо от спада в потреблението с 16 % през 2009 г. обемът на вноса от Индия е нараснал с 30 %.
(99)
През 2010 г. и през РП потреблението в Съюза е нараснало в съответствие с общото икономическо възстановяване. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза обаче е нараснал съвсем слабо, с 3 % през 2010 г. и с 4,7 % през РП. Това става на фона на годишно нарастване на вноса от Индия съответно с 16 % и 10 %.
(100)
При нормални икономически условия и при липса на силен натиск върху цените и повишено ниво на дъмпинговия внос от Индия промишлеността на Съюза е можела да срещне известни трудности при справяне с понижаването на потреблението и с увеличаването на постоянните разходи за единица продукция, предизвикано от пониженото натоварване на мощностите, с което се е сблъскала. Вносът обаче от Индия на ниски цени, за преобладаващата част от който бе установено, че не е дъмпингов, е усилил въздействието на икономическия спад и дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не е могла да възстанови позициите си и да си върне пазарния дал, загубен заради вноса от Индия.
(101)
Поради това, въпреки че икономическата криза през периода 2008-2009 г. може да е допринесла за лошите резултати на промишлеността на Съюза, не може да се счита, че тя е изиграла съществена роля за вредоносната ситуация за промишлеността на Съюза.
6.3.4. Износ, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза
Таблица 12
2008г.
2009г.
2010г.
РП
Експортни продажби (в тонове)
967
689
933
884
Индекс (2008 г. = 100)
100
71
97
91
Единична продажна цена (в евро)
4 770
3 060
4 020
4 313
Индекс (2008 г. = 100)
100
64
84
90
Източник: отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС.
(102)
През разглеждания период обемът на експортните продажби на включената в извадката промишленост на Съюза е намалял с 9 %, а средните експортни цени - с 10 %. Макар да не може да се изключи възможността отрицателната тенденция по отношение на осъществения износ да е имала допълнително отрицателно въздействие върху промишлеността на Съюза, се смята, че с оглед на ниския обем на износа спрямо продажбите на пазара на Съюза, това въздействие не е съществено по отношение на установената вреда.
6.4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(103)
Гореизложеният анализ доказа, че през разглеждания период е отбелязано значително увеличение на обема и на пазарния дял на вноса с произход от Индия на ниски цени. Освен това беше установено, че този внос постоянно е подбивал цените, на които промишлеността на Съюза е продавала на пазара на Съюза.
(104)
Въпреки това, с оглед на констатацията, че най-големият индийски производител износител, който е представлявал 87 % от индийския износ за Съюза през РП, не е изнасял за Съюза скрепителни елементи от неръждаема стомана на дъмпингови цени, се смята, че не съществуват достатъчно основания за установяване на причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос, който възлиза на едва 13 % от общото количество на износа от Индия, и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда. Действително не може да се твърди, че дъмпинговият износ от Индия, с оглед на ограничения му обем и силно ограничения му пазарен дял (2 %), както и на факта, че цените на този внос са били средно с 12 % по-високи от цените на недъмпинговия внос, е бил причината за претърпяната от промишлеността на Съюза вреда.
(105)
Анализът на други известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, сред които са недъмпинговият внос, вносът от други трети държави, икономическата криза и износът, осъществен от включената в извадката промишленост на Съюза, показа, че претърпяната от промишлеността на Съюза вреда изглежда се дължи на въздействието на недъмпинговия внос от Индия, който представлява 87 % от целия индийски износ за Съюза през РП и който е осъществен на значително по-ниски цени в сравнение с дъмпинговия внос.
7. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА АНТИДЪМПИНГОВАТА ПРОЦЕДУРА
(106)
При липсата на съществена причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и претърпяната от промишлеността на Съюза вреда се приема, че не са необходими антидъмпингови мерки и поради това настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена в съответствие с член 9, параграф 2 от основния регламент.
(107)
Жалбоподателят и всички останали заинтересованите страни бяха съответно информирани за това и им бе предоставена възможност за коментар. Полученият коментар не промени заключението, че настоящата антидъмпингова процедура следва да бъде прекратена.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Антидъмпинговата процедура във връзка с вноса на някои скрепителни елементи от неръждаема стомана и техните части с произход от Индия, понастоящем класирани в кодове по КН 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 и 7318 15 70, се прекратява.
Член 2
Настоящото решение влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Съставено в Брюксел на 22 март 2012 година.
A BIZOTTSÁG HATÁROZATA
(2012. március 22.)
az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről
(2012/163/EU)
AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,
a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Az eljárás megindítása
(1)
2011. május 13-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemeknek és részeiknek (a továbbiakban: érintett termék) az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.
(2)
A Bizottság ugyanezen a napon az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (3) szubvencióellenes eljárás megindítását is bejelentette az Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik Unióba történő behozatalára vonatkozóan, és külön vizsgálatot indított.
(3)
A panaszt 2011. március 31-én nyújtotta be az Európai Iparikötőelem-intézet (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (a továbbiakban: panaszos) olyan gyártók nevében, melyek termelése az egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki. Az említett termékek dömpingjére és az abból eredő jelentős kárra a panaszban felhozott prima facie bizonyítékokat a Bizottság elegendőnek ítélte vizsgálat megindításának indoklásához.
1.2. Az eljárásban érintett felek
(4)
A Bizottság hivatalosan értesítette az eljárás megindításáról a panaszost, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, az ismert importőröket, az általa ismert érintett felhasználókat és az indiai hatóságokat. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.
(5)
Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
1.2.1. Mintavétel az indiai exportáló gyártók körében
(6)
Tekintettel az indiai exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint az eljárás megindításáról szóló értesítésben a dömping meghatározására mintavételt alkalmaztak.
(7)
Annak érdekében, hogy a Bizottság dönthessen a mintavétel szükségességéről, és adott esetben kiválaszthassa a mintát, az indiai exportáló gyártókat felkérték, hogy a vizsgálat megindításának időpontjától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és nyújtsanak általános tájékoztatást kivitelükről és belföldi értékesítéseikről, az érintett termék gyártásával és értékesítésével összefüggő pontos tevékenységükről, és valamennyi, az érintett termék gyártásába és értékesítésébe bevont kapcsolódó vállalat nevéről és tevékenységéről a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI) vonatkozóan.
(8)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt határidőn belül összesen öt exportáló gyártó - beleértve indiai kapcsolódó vállalatok csoportjait - adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. Ezen együttműködő vállalatok arról számoltak be, hogy a vizsgálati időszakban exportálták az érintett terméket az Unióba. Összehasonlítva az Eurostat behozatali adatait és az érintett termék Unióba irányuló kivitelének mennyiségeit, amelyeket az öt együttműködő vállalat a vizsgálati időszak tekintetében bejelentett, megállapítható, hogy az indiai exportáló gyártók csaknem 100 %-os együttműködést tanúsítottak. A mintát így az ezen öt exportáló gyártó által benyújtott információk alapján választották ki.
(9)
Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a mintát az érintett termékből az Unióba irányuló azon legnagyobb reprezentatív exportvolumen alapján választották ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen kivizsgálható volt. Az exportáló gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság a mintát abból a három exportáló gyártóból állította össze, amelyek a legnagyobb, az Unióba irányuló exportvolumennel rendelkeztek. A mintavételi információk alapján a vizsgálati időszakban a kiválasztott vállalatok vagy vállalatcsoportok adták a 99 %-át az érintett termék Unióba irányuló - az együttműködő exportáló gyártók által szolgáltatott információk szerinti - exportmennyiségének. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy ilyen minta lehetővé tenné azt, hogy a vizsgálat ésszerű számú, a rendelkezésre álló idő alatt megvizsgálható exportáló gyártóra korlátozódjon, ugyanakkor pedig nagymértékű reprezentativitást biztosítson.
1.2.2. Az indiai együttműködő gyártók mintájának kiválasztása
(10)
Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően a mintavétel kapcsán konzultáltak az érintett felekkel és az indiai hatóságokkal. A mintába fel nem vett két gyártó ragaszkodott ahhoz, hogy bekerüljenek a mintába. A javasolt mintának a (8) preambulumbekezdésben említett reprezentatív jellegére való tekintettel azonban megállapításra került, hogy nem szükséges a minta módosítása vagy kibővítése.
1.2.3. A mintába fel nem vett vállalatok egyedi vizsgálata
(11)
Két, a mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártó egyedi vizsgálatot kért, és a határidőn belül visszaküldte a kitöltött dömpingellenes kérdőívet.
(12)
Tekintettel arra a következtetésre, hogy a jelenlegi dömpingellenes eljárást a továbbiakban részletesen kifejtett indokok alapján le kell zárni, az egyedi vizsgálatra irányuló kérelmeknek nem adtak helyet.
1.2.4. Mintavétel az uniós gyártók körében
(13)
Tekintettel az uniós gyártók nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a kár megállapítása érdekében az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.
(14)
Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztotta az uniós gyártók mintáját. E minta öt vállalatból állt, melyeket a vizsgálat megindítását megelőzően ismert 15 uniós gyártó közül választottak ki értékesítési volumenük, méretük és unióbeli földrajzi elhelyezkedésük alapján. E vállalatok képviselték a teljes uniós gyártás 37 %-át a vizsgálati időszak alatt. Az érdekelt feleket felkérték, hogy tanulmányozzák a dossziét, és a vizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 15 napon belül nyilvánítsanak véleményt arról, megfelelőnek találják-e a választást. Egyik érdekelt fél sem ellenezte az öt vállalatból álló, javasolt mintát.
(15)
Ezt követően az öt uniós gyártó egyike beszüntette az együttműködést. A megmaradt négy vállalat termelése a teljes uniós gyártás 31 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt. Ezért a mintát az uniós gazdasági ágazat szempontjából kellően reprezentatívnak ítélték.
1.2.5. Mintavétel a független importőrök körében
(16)
Tekintettel az eljárásban érintett importőrök esetlegesen nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően az importőrök esetében mintavételt irányoztak elő. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglalt határidőn belül két importőr adta meg a kért tájékoztatást, és járult hozzá ahhoz, hogy szerepeljen a mintában. A jelentkező importőrök alacsony számára tekintettel az a döntés született, hogy nem alkalmaznak mintavételt.
1.3. Kitöltött kérdőívek és ellenőrzés
(17)
A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert érintett félnek és minden más olyan félnek, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megszabott határidőn belül jelentkezett. Ezért kérdőíveket küldtek a mintába felvett indiai exportáló gyártóknak, a mintába felvett uniós gyártóknak, az unióbeli együttműködő importőröknek és a vizsgálatban érintett ismert felhasználóknak.
(18)
A mintába felvett exportáló gyártóktól és négy, mintába felvett unióbeli gyártótól érkezett válasz. Egyik importőr sem válaszolt a kérdőívre.
(19)
A Bizottság a dömping, az ebből következő kár és az uniós érdek megállapításához szükségesnek ítélt, az érdekelt felektől származó valamennyi információt bekérte és ellenőrizte.
(20)
Az egyik fél azt állította, hogy az egyik exportáló gyártó túl sok adat tekintetében kérelmezte az adatok bizalmas kezelését, és nem nyújtott be kellően használható nyilvános verziót a kérdőívre adott válaszaiból. Ezért az ezen vállalat által szolgáltatott információkat indokolt lenne figyelmen kívül hagyni, magát a vállalatot pedig az eljárásban együtt nem működő vállalatnak kellene tekinteni.
(21)
A szóban forgó exportáló gyártó nem bizalmas jellegű válaszát azonban - amely egy első válaszból, valamint egy, a hiánypótlásra felszólító levél alapján benyújtott teljes változatból áll - a Bizotttság újból értékelte, és megállapította, hogy kellően teljesnek tekinthető ahhoz, hogy megfelelő nyilvános válaszként felhasználható legyen. Az állítást ezért a Bizotttság elutasította.
(22)
Az alábbi felek telephelyein tettek ellenőrző látogatásokat:
Uniós gyártók:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Olaszország;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Olaszország;
-
Ugivis S.A., Belley, Franciaország.
Indiai exportáló gyártók:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
1.4. Vizsgálati időszak
(23)
A dömping és a kár vizsgálata a 2010. április 1. és 2011. március 31. közötti időszakra irányult. A kárfelmérés szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008 januárjától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
2.1. Érintett termék
(24)
Az érintett terméket a jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, rozsdamentes acél kötőelemek és azok részei alkotják.
2.2. Hasonló termék
(25)
Megállapításra került, hogy az indiai belföldi piacon gyártott és értékesített, valamint az Unióban az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített termékek és az érintett termék alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzői, valamint alapvető felhasználási formái megegyeznek. Ezért azokat az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében azonosnak kell tekinteni.
3. A DÖMPING
3.1. Rendes érték
(26)
A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően történő meghatározásához a Bizottság először megállapította, hogy a hasonló termék mintába felvett indiai exportáló gyártók általi, független ügyfeleknek történő belföldi értékesítése reprezentatív mennyiségben történt-e, vagyis a vizsgálati időszakban ez az értékesítés elérte-e az Unióba irányuló teljes exportvolumenük legalább 5 %-át.
(27)
A mintában szereplő egyik exportáló gyártóról kiderült, hogy a belföldi piacon nem volt reprezentatív értékesítése a hasonló termékből. Ennek az exportáló gyártónak az esetében a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján kellett kiszámítani.
3.1.1. Átfogóan reprezentatív belföldi értékesítési volumennel rendelkező, mintába felvett, együttműködő exportáló gyártók
(28)
Az átfogóan reprezentatív belföldi értékesítéssel rendelkező, a mintába felvett exportáló gyártók esetében a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók által a belföldi piacon értékesített azon terméktípusokat, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók az Unióba irányuló exportra értékesített típusokkal.
(29)
Egy terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszak folyamán a belföldi piacon független vevőknek értékesített terméktípus mennyisége az uniós export keretében értékesített hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-a volt.
(30)
A Bizottság ezt követően megvizsgálta, tekinthető-e úgy, hogy a vállalatok belföld értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében a rendes kereskedelmi forgalomban történt. Erre úgy került sor, hogy minden egyes terméktípusnál megállapították, hogy a vizsgálati időszak folyamán mekkora volt a független fogyasztóknak a belföldi piacon történő, nyereséges értékesítések aránya.
(31)
Ha egy adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségének több mint 80 %-át a számított termelési költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesítették, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a termelési költséggel vagy meghaladta azt, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ennek az árnak a kiszámítása az adott terméktípus vizsgált időszakon belüli összes belföldi értékesítésének súlyozott átlagára alapján történt, tekintet nélkül arra, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem.
(32)
Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, akkor a rendes érték a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.
(33)
A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusoknál a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján kellett kiszámítani. Ebből a célból a vizsgálati időszak alatt a terméktípusonként az exportőr saját átlagos előállítási költségéhez hozzáadták az értékesítési, általános és adminisztratív (selling, general and administrative, a továbbiakban: SGA-) költségeket és egy ésszerű haszonkulcsot. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az SGA-költségek aránya és a haszonkulcs a megfelelő exportáló gyártó egyes termékei rendes kereskedelmi forgalomban felmerülő SGA-költségeinek és haszonkulcsának súlyozott átlagán alapult.
3.1.2. Átfogóan reprezentatív belföldi értékesítési volumennel nem rendelkező, mintába felvett, együttműködő exportáló gyártók
(34)
A reprezentatív belföldi eladások nélküli együttműködő exportáló gyártók esetében a rendes ár az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint lett kiszámítva: a hasonló termék esetében a vállalat saját termelési költségeihez terméktípusonként hozzáadták a vizsgálati időszaki alatti SGA-költségeket és egy ésszerű haszonkulcsot. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az SGA-költségek aránya és a haszonkulcs az exportáló gyártó számára az egyes terméktípusok rendes kereskedelmi forgalomban történő értékesítésénél felmerülő SGA-költségek és haszonkulcs súlyozott átlagán alapult.
3.2. Kiviteli ár
(35)
Az exportértékesítési árakat az érintett termékért ténylegesen kifizetett vagy kifizethető árak alapján állapították meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően.
3.3. Összehasonlítás
(36)
A rendes értéket és az exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással.
(37)
A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vettük azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták.
(38)
Ennek alapján - megfelelő és indokolt esetben - figyelembe vették a fuvarozási, tengeri fuvarozási és biztosítási, kezelési, rakodási és járulékos, csomagolási, hitelköltségeket, a számlán nem szereplő engedményeket és a jutalékokat.
3.4. Dömpingkülönbözetek
3.4.1. A mintába felvett együttműködő exportáló gyártók esetében
(39)
A mintában szereplő vállalatok esetében az érintett termék Unióba exportált minden típusának rendes súlyozott átlagértékét összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára kiszabott exportár súlyozott átlagával, az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésében előírtaknak megfelelően.
(40)
A fenti módszer alapján megállapított dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:
Vállalat
Dömpingkülönbözet
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Meg kell ugyanakkor jegyezni, hogy az Unióba irányuló indiai export 87 %-át teszi ki azon indiai exportáló gyártók aránya, amelyeknél nem állapítottak meg dömpinget.
(42)
A Bizottság által összeállított, a nyilvánosságra hozatallal kapcsolatos dokumentum elemzése alapján a panaszos 25 %-os különbséget számított ki a mintába felvett, a megállapítások szerint dömpingelő exportáló gyártókra megállapított rendes érték és azon vállalatnál megállapított rendes érték között, amely a megállapítások szerint nem dömpingelt. A panaszos azt állította, hogy ilyen különbség versenypiacon nem fordulhat elő, és nem realisztikus a rozsdamentes acél kötőelemek ágazatában. Emellett a panaszos azt is állította, hogy a megállapítások szerint nem dömpingelő exportáló gyártó unióbeli, kapcsolatban álló vállalatoktól szerzett be rozsdamentesacél-hulladékot, ezért e nyersanyag beszerzési árai nem szolgálnak megbízható alapul a termelési költségek kiszámításához.
(43)
A megállapítások alapján nem dömpingelő együttműködő exportőr esetében a rendes érték alapjául a terméktípusonkénti termelési költség szolgált, amely alacsonyabb, mint a mintába felvett más exportáló gyártók esetében. Ez elsősorban annak a ténynek tudható be, hogy míg az előbbi vállalat magát a rozsdamentes acélt is rozsdamentesacél-hulladékból állítja elő, tehát termelése teljesen integrált, és részesül a méretgazdaságosság előnyeiből, a többi vállalat a szabad piacon - többek között a megállapítások szerint nem dömpingelő együttműködő exportőrtől - rozsdamentes acél hengerhuzalt szerez be, amely a rozsdamentes acél kötőelemek legfontosabb alapanyaga.
(44)
A megállapítások szerint dömpingelő együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó rendes értéket elsősorban a terméktípusonkénti belföldi ár alapján állapították meg. India belföldi piacán a verseny korlátozott mértékű, és a megállapítások szerint nem dömpingelő együttműködő exportőr a VI alatt belföldön csak nem reprezentatív mennyiségben értékesítette termékét.
(45)
A megállapítások szerint nem dömpingelő exportáló gyártó által beszerzett rozsdamentesacél-hulladék tekintetében a vizsgálat kimutatta, hogy e vállalat a hulladékot egyaránt beszerezte kapcsolatban álló és független beszállítóktól is, és ez utóbbiaktól szerezte be a teljes mennyiség 70 %-át. A beszerzési árszint mindkét beszerzéstípus esetében összehasonlítható volt, a hulladék osztályának figyelembe vételével is.
(46)
Ennek következtében a mintába felvett exportáló gyártók rendes értékének megállapítása megerősítésre kerül, a panaszos állításait pedig a Bizottság elutasítja.
3.4.2. A többi együttműködő exportáló gyártó esetében
(47)
A mintába fel nem vett együttműködő exportáló gyártók súlyozott átlagos dömpingkülönbözete az alaprendelet 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően lett kiszámítva, a mintába felvett azon exportáló gyártók különbözete alapján, amelyek esetében a dömping tényét megállapították. Ennek alapján a mintába fel nem vett együttműködő vállalatok esetében a dömpingkülönbözetet az uniós határparitáson számított CIF-ár (vámfizetés nélkül) 24,6 %-ában állapították meg.
(48)
Az egyik együttműködő indiai exportáló gyártó azt követően, hogy a Bizottság nyilvánosságra hozta az eljárás lezárására irányuló szándékát, kitartott azon állítása mellett, hogy egyedi vizsgálat iránti kérelmét a Bizottságnak el kell fogadnia, mivel a mintába fel nem vett, együttműködő exportáló gyártók vonatkozásában nyilvánosságra hozott dömpingkülönbözet nem tükrözi helyzetét.
(49)
A Bizottság nem értékelte az egyedi vizsgálat iránti kérelmet, mivel eljárás lezárása esetén a dömpingkülönbözet megállapítása jelentőségét veszti.
3.4.3. A nem együttműködő exportáló gyártók esetében
(50)
Az összes többi indiai exportőr tekintetében a Bizottság először megállapította az együttműködés szintjét. Ennek alkalmával összehasonlította a mintavételi eljárás során a valamennyi együttműködő exportáló gyártó által adott válaszokban megjelölt összes kiviteli mennyiséget az Indiából származó összes behozatallal, amint azt az Eurostat statisztikái feltüntetik. Az együttműködés így megállapított százaléka 97 % volt. Ezen az alapon az együttműködés mértékét a Bizottság magasnak ítélte. Megfelelőnek ítélték, hogy az együtt nem működő exportáló gyártók esetében a dömpingkülönbözetet a mintába felvett együttműködő exportáló gyártók tekintetében megállapított átlagos dömpingkülönbözet szintjén állapítsák meg. A rendelkezésre álló információk alapján az együtt nem működő indiai exportőrök vizsgálati időszak alatt alkalmazott átlagos exportárai összhangban voltak az együttműködő exportáló gyártók áraival. Emellett nem áll rendelkezésre arra utaló információ, hogy a rendes érték más lenne a nem együttműködő exportáló gyártók esetében.
(51)
A dömping országos szintjét ezen az alapon az uniós határparitáson számított CIF-ár (vámfizetés nélkül) 24,6 %-ában állapították meg.
4. UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT
4.1. Az uniós gyártás
(52)
Valamennyi, az uniós gyártókra vonatkozóan rendelkezésre álló adatot, többek között a panaszban megadott információkat, a vizsgálat megindítása előtt és után az uniós gyártók által benyújtott adatokat, valamint a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszait felhasználták az uniós gyártás teljes mennyiségének megállapításához.
(53)
Ez alapján a teljes uniós termelés becsült értéke mintegy 52 000 tonna volt a vizsgálati időszakban. Ez a számadat magában foglalja valamennyi olyan uniós gyártó termelését, amely jelentkezett a Bizottságnál, és azon gyártók becsült termelését, amelyek nem vették fel a kapcsolatot a Bizottsággal az eljárás során.
(54)
A fenti (13) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően az uniós gyártók vizsgálatára mintavételt alkalmaztak. Az eljárás megindítását megelőzően adatot szolgáltató 15 uniós gyártó közül öt vállalatot vettek fel a mintába. A fenti (15) preambulumbekezdésnek megfelelően az egyik vállalat úgy döntött, hogy nem vesz részt a vizsgálatban. A fennmaradó együttműködő, mintába felvett vállalatok a vizsgálati időszak alatti teljes becsült uniós termelés mintegy 32 %-át tették ki, és a Bizottság úgy ítélte, hogy kellően reprezentatívak a teljes uniós gyártás szempontjából.
4.2. Az uniós gazdasági ágazat
(55)
A fenti (52) preambulumbekezdésben említett valamennyi ismert uniós gyártót úgy tekintik, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot alkotják, és a továbbiakban „uniós gazdasági ágazat” néven kerülnek említésre.
5. KÁR
5.1. Előzetes megjegyzés
(56)
Az Eurostat releváns importstatisztikáit, valamint a panaszban szereplő, továbbá az uniós gyártóktól származó, a vizsgálat megindítását megelőzően és azt követően gyűjtött adatot, valamint a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott, ellenőrzött válaszait is felhasználták a releváns kártényezők értékeléséhez.
(57)
A makrogazdasági adatokon - mint a termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, az eladási mennyiség, a piaci részesedés, a növekedés, a foglalkoztatottság és a termelékenység - alapuló kárelemzés az uniós gazdasági ágazat mint egész adatain alapul.
(58)
A mikrogazdasági adatokon - mint a tranzakciók árai, nyereségesség, pénzforgalom, beruházás, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség, készletek, bérek - alapuló kárelemzés a mintába felvett uniós gyártók adatain alapul.
(59)
A mintába felvett négy uniós gyártót a 2012. január 7-én lezárult, a Kínából és Tajvanról származó rozsdamentes acél kötőelemek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata során is beválasztották a mintába (4). Az említett felülvizsgálatban egy másik, az ezen vizsgálat keretében a mintába be nem kerülő vállalatot is felvettek a mintába. Mivel a kárelemzés szempontjából figyelembe vett időszak egybeesik a hatályvesztési felülvizsgálatéval, a 2008-ra és 2009-re vonatkozó adatok az említett egy vállalat kivételével megegyeznek. A 2008-ra és 2009-re vonatkozó adatok nyilvánosságra hozatalával lehetséges lenne a jelenlegi eset mintájába fel nem vett vállalat adatainak kikövetkeztetése. Ezért indexált formában tüntették fel az olyan mikromutatókat, mint a készletek, bérek, beruházások, pénzforgalom, a beruházások megtérülése és a nyereségesség.
5.2. Uniós felhasználás
(60)
Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az Unióban elért értékesítési volumen alapján határozták meg, a panaszban foglaltaknak megfelelően, és az adatokat a mintavétel kérdőívére adott válaszok, valamint a mintába felvett gyártóktól származó, kontrollált adatok alapján ellenőrizték. Emellett tekintetbe vették a figyelembe vett időszakra vonatkozó, az Eurostattól származó adatokon alapuló importvolument is.
(61)
Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:
1. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Uniós felhasználás (tonna)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Forrás: Eurostat, a panaszban jelzett adatok és a kérdőívre adott válaszok
(62)
A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás összességében 9 %-kal nőtt az EU piacán. 2008 és 2009 között drasztikus, 16 %-os csökkenés következett be, ami az állítások szerint a gazdasági válság piacra gyakorolt negatív hatásainak volt tulajdonítható; ezt követően a fogyasztás helyreállt, és 2009 és 2010 között 21 %-kal, 2010 és a VI között pedig újabb 7 %-kal nőtt.
5.3. Az Indiából származó behozatal
(63)
Az Indiából származó, az Unióba irányuló behozatal tehát a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
2. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az Indiából származó behozatal mennyisége (tonna)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Piaci részesedés
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Forrás: Eurostat és az exportáló gyártók által kitöltött kérdőívek
(64)
Az Indiából származó behozatal jelentősen, 65 %-kal növekedett a figyelembe vett időszak alatt. E növekedés 2008 és 2009 között volt a legnagyobb, amikor a behozatal 30 %-kal nőtt, a fogyasztás pedig 16 %-kal visszaesett. Az indiai behozatal 2010-ben és a VI alatt évről évre tovább nőtt (16 %-kal, illetve 10 %-kal).
5.4. A behozott termékek ára és áralákínálás
3. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Behozatali átlagár (EUR/tonna)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Forrás: Eurostat és a mintába felvett uniós gyártók által kitöltött kérdőívek
(65)
Az Indiából származó behozatal átlagárai a figyelembe vett időszak során összesen 9 %-kal csökkentek. Ez megmagyarázza, hogyan nőhetett az indiai behozatal piaci részesedése 12,1 %-ról 18,3 %-ra ugyanezen időszak alatt. A legnagyobb növekedés 2008 és 2009 között következett be, amikor az indiai exportőrök piaci részesedésüket csaknem 6 százalékponttal növelték.
(66)
A vizsgálati időszak alatti áralákínálás elemzése céljából összehasonlították a mintába felvett uniós gyártók által kapcsolatban nem álló fogyasztók részére az uniós piacon felszámított, terméktípusonként kínált gyártelepi szinten kiigazított, súlyozott átlagos értékesítési árakat az Indiából származó behozatal első független uniós vásárló részére történő értékesítéshez CIF alapon megállapított, a fennálló vámokkal és az importálás utáni költségekkel megfelelően kiigazított, súlyozott átlagáraival.
(67)
Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén történő tranzakciókat vizsgálva, az adatokat szükség esetén kiigazítva, levonva az engedményeket és visszatérítéseket. Az összehasonlítás eredménye - a mintába felvett uniós gyártók VI alatti forgalmának százalékában kifejezve - alapján az áralákínálás 3 % és 13 % között volt. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy annál az indiai exportőrnél mutatták ki a legnagyobb mértékű alákínálást, amelynél nem állapítottak meg dömpinget.
5.5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
(68)
Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását célzó vizsgálatnak ki kell terjednie az összes olyan közgazdasági mutatószám kiértékelésére, amelyet az uniós gazdasági ágazat tekintetében az elemzett időszakban megállapítottak.
5.5.1. Termelési kapacitás, termelés és kapacitáskihasználás
4. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Gyártási mennyiség (tonna)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Gyártási kapacitás (tonna)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Kapacitáskihasználás
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Forrás: a teljes uniós gazdasági ágazat
(69)
A táblázatból kitűnik, hogy a termelés a figyelembe vett időszak során jelentősen, 25 %-kal csökkent. A kereslet csökkenésével összhangban a termelés 2009-ben drámaian, 19 %-kal visszaesett, majd 2010-ben mintegy 10 %-os fellendülés következett be. A VI alatt - annak ellenére, hogy az uniós felhasználás 7 %-kal nőtt - az uniós termelés újra, körülbelül 17 %-kal csökkent az előző évhez viszonyítva.
(70)
A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása hozzávetőleg 21 %-kal csökkent. A kapacitáskihasználás szintén csökkent a figyelembe vett időszakban, és folyamatosan 50 % alatt maradt.
5.5.2. Értékesítési volumen és piaci részesedés
5. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Értékesítési volumen (tonna)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Piaci részesedés
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Forrás: a teljes uniós gazdasági ágazat
(71)
A növekvő felhasználás (+9 %) összefüggésében az Unióban az első független vevőnek eladott hasonló termék értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban 14 %-kal csökkent. Ennek következtében a piaci részesedés a 2008. évi 46,5 %-ról a VI alatt 36,6 %-ra esett vissza. Az értékesítési volumenben 2009-ben bekövetkezett drámai (-20 %) visszaesést követően 2010-ben és a VI alatt kismértékű fellendülés következett be.
5.5.3. Növekedés
(72)
Az uniós felhasználás 2008 és a VI között 9 %-kal nőtt. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 14 %-kal, piaci részesedése 21 %-kal esett vissza ebben az időszakban. Ugyanebben az időszakban az Indiából származó behozatal mennyisége jelentősen, 65 %-kal nőtt.
5.5.4. Foglalkoztatás
6. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Foglalkoztatottak száma
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Termelékenység (egység/munkavállaló)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Forrás: a teljes uniós gazdasági ágazat
(73)
Az uniós gazdasági ágazatban történt leépítések hatására a munkavállalók száma 24 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az egy munkavállalóra jutó foglalkoztatási költségek 2008 és a vizsgálati időszak között 6 %-kal nőttek.
(74)
Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége - az éves foglalkoztatottak számára vetített kibocsátás mennyiségében mérve - a figyelembe vett időszakban kismértékben, 1 %-kal csökkent. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően a VI-hez közeledve némileg fellendült.
5.5.5. Átlagos egységárak az EU-ban
7. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Független fogyasztók részére értékesített termékek egységára (EUR/tonna)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek
(75)
A figyelembe vett időszakban az átlagos eladási árak 2 %-kal nőttek. 2009-ben az uniós gazdasági ágazatnak eladási árait 36 %-kal csökkentenie kellett a gazdasági válság és az Indiából származó behozatal árainak drámai csökkenése (-21 %) hatására. 2010-ben és a VI alatt az uniós gazdasági ágazat eladási árai újra nőttek.
(76)
A vizsgálat rávilágított arra, hogy a 2009-ben az eladási árakban bekövetkező csökkenés tükrözte a költségek csökkenését, melyek a 2008-as szinthez viszonyítva 18 %-kal visszaestek. A költségcsökkenés oka elsősorban a nyersanyagok, főként az egyenetlen árdinamikájú nikkel árának csökkenésével magyarázható. Az uniós gazdasági ágazat azonban az olcsó indiai behozatal 2009. évi expanziója miatt arra kényszerült, hogy nagyobb mértékben csökkentse eladási árait, mint amilyen mértékben a költségek csökkentek.
5.5.6. Nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség
8. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az uniós eladások nyereségessége (nettó eladások %-a)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Pénzforgalom
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Beruházások (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Beruházások megtérülése
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek
(77)
A vizsgálat megmutatta, hogy jóllehet az eladási árak csökkenése részben a költségek csökkenését tükrözte, az uniós gazdasági ágazat árait az Indiából származó rozsdamentes acél kötőelemek behozatala nyomás alatt tartotta. Az uniós gazdasági ágazat nyereségessége a figyelembe vett időszak kezdetétől negatív volt. Különösen 2009-ben kényszerült arra az uniós gazdasági ágazat, hogy a költségek csökkenésénél nagyobb mértékben csökkentse eladási árait, tekintettel az olcsó indiai behozatal expanziójára. Ennek hatására az érintett évben jelentősen romlott a nyereségesség. 2010-ben és a VI alatt azonban a nyereségesség javult, bár továbbra is negatív maradt.
(78)
A pénzforgalom (az ágazat képessége arra, hogy saját maga finanszírozza tevékenységeit) a nyereségességhez hasonlóan alakult. A legalacsonyabb szintet 2009-ben érte el, majd ezt követően növekvő tendenciát mutatott, a VI alatt pedig pozitívba fordult.
(79)
A rozsdamentes acél kötőelemek gyártásába eszközölt, 2008. évi beruházások után a beruházások a figyelembe vett időszakban mintegy 94 %-kal estek vissza. A beruházások megtérülése hasonlóképpen negatívan alakult, összhangban az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszakban elért negatív eredményekkel, és végig negatív maradt.
(80)
A nyereségesség és a pénzforgalom alakulása, valamint a beruházások alacsony mértéke hangsúlyozza azt a tényt, hogy a mintába felvett uniós gyártók nehézségekbe ütközhettek a tőkebevonás terén.
5.5.7. Készletek
9. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az uniós gazdasági ágazat zárókészlete
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek
(81)
Az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége 3 %-kal növekedett a vizsgált időszakban. 2009-ben a készletek szintje 8 %-kal csökkent; ezt követően, 2010-ben és a VI alatt 8 %-kal, illetve 3 %-kal nőtt.
5.5.8. A tényleges dömpingkülönbözet és a múltbeli dömpinget követő helyreállás
(82)
Emlékeztetni kell arra, hogy a legnagyobb indiai exportáló gyártóról - amelynek kivitele az Unióba irányuló indiai export 87 %-át teszi ki - megállapították, hogy nem dömpingel. Ennek következtében a dömpingelt behozatal az Indiából az Unióba behozott rozsdamentes acél kötőelemek teljes volumenének 13 %-át teszi ki. A dömpingelt indiai behozatal mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak.
5.6. A károkozásra vonatkozó következtetések
(83)
A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kármutatók többsége - például a termelés (-25 %), a kapacitáskihasználás (-6 %), az értékesítési volumen (-14 %), a piaci részesedés (-21 %) és a foglalkoztatottság (-24 %) - kedvezőtlenül alakult a figyelembe vett időszakban. A növekvő felhasználás kontextusában mind az értékesítési volumen, mind a piaci részesedés csökkent. Az értékesítési volumen kismértékben nőtt 2010-ben és a VI alatt 2009-hez viszonyítva, de az uniós gazdasági ágazat nem volt képes visszaszerezni elveszített piaci részesedését az indiai behozatal expanziója miatt, amely a figyelembe vett időszakban folyamatosan, az uniós gazdasági ágazat árainak végig alákínálva nőtt.
(84)
Emellett jelentősen romlottak az uniós ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók, például a pénzforgalom és a nyereségesség. Ez azt jelenti, hogy az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képessége is gyengült.
(85)
A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.
6. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
6.1. Bevezetés
(86)
A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az Indiából származó dömpingelt behozatal olyan mértékű kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak, amelynek alapján azt lényegesnek lehet minősíteni. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, az uniós gazdasági ágazatot ugyanabban az időben kárral fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne lehessen a dömpingelt behozatalnak tulajdonítani.
(87)
Emlékeztetni kell arra, hogy megállapításra került: a (40) és (41) premabulumbekezdésben említett legnagyobb indiai exportáló gyártó, melynek behozatala az indiai behozatalok 87 %-át teszi ki, nem dömpingel. Ennélfogva az érintett termék Unióba irányuló behozatalának mindössze 13 %-át dömpingelték a VI alatt. A dömpingelt behozatal piaci részesedése a VI alatt 2 % volt.
6.2. A dömpingelt import hatása
(88)
A vizsgálatból kitűnt, hogy az uniós felhasználás 9 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban, miközben az uniós gazdasági ágazat 14 %-kal csökkent, piaci részesedése pedig 21 %-kal visszaesett.
(89)
Az árak tekintetében megállapították, hogy a dömpingelt behozatal átlagos importárai az uniós piacon alákínálnak az uniós gazdasági ágazat átlagos eladási árainak. Ezek az árak azonban mintegy 12 %-kal magasabbak voltak, mint annak az indiai vállalatnak az árai, amelyről megállapították, hogy nem dömpingel.
(90)
Az alábbiak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a nem dömpingelt behozatalnál magasabb árakat alkalmazó, dömpingelt indiai behozatal korlátozott volumene legfeljebb csak kis szerepet játszhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásában.
6.3. További tényezők hatása
6.3.1. Indiából származó, nem döpingelt behozatal
(91)
Az Indiából származó behozatal teljes volumene a figyelembe vett időszakban drámaian, 65 %-kal nőtt, és ezáltal a piaci részesedés 12,1 %-ról 18,3 %-ra emelkedett. A fentiekben már elmondottaknak megfelelően azonban a nem dömpingelt behozatal tette ki a teljes indiai kivitel 87 %-át a VI alatt, ami a VI alatt 15 % piaci részesedésnek felel meg, míg ugyanebben az időszakban az Indiából származó, dömpingelt behozatal piaci részesedése 2 % volt.
(92)
Az Indiából származó behozatal árai a figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkentek, és mindig alacsonyabbak maradtak, mint a többi ország által alkalmazott behozatali árak, illetve az uniós gazdasági ágazat eladási árai. Figyelemreméltó ugyanakkor, amint a (89) premabulumbekezdésben is szerepel, hogy megállapították: a nem dömpingelt behozatal árai az uniós gazdasági ágazat árainak jobban alákínáltak, mint a dömpingelt behozatal árai.
6.3.2. Egyéb harmadik országokból származó behozatal
10. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Az egyéb harmadik országokból származó import volumene (tonna)
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Az egyéb harmadik országokból származó behozatalok átlagos importára (EUR/tonnában)
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
A malajziai import mennyisége (tonna)
13 712
9 810
9 611
9 966
A Malajziából származó behozatal piaci részesedése
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
A Malajziából származó behozatalok átlagos importára (EUR/tonnában)
4 203
2 963
3 324
3 633
A Fülöp-szigetekről származó behozatali volumen (tonna)
7 046
5 406
15 576
18 149
A Fülöp-szigetekről származó import piaci részesedése
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
A Fülöp-szigetekről származó behozatal átlagos importára (EUR/tonnában)
4 645
3 474
3 714
3 912
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége (tonna)
2 332
2 452
3 217
3 288
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése (tonna)
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
A Kínai Népköztársaságból származó behozatal átlagára (tonna)
4 004
4 561
5 272
5 648
A Tajvanról származó behozatal volumene (tonna)
4 304
3 703
6 451
6 640
A Tajvanról származó behozatal piaci részesedése
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
A Tajvanról származó behozatal átlagos importára (EUR/tonnában)
5 092
4 719
4 755
4 943
Forrás: Eurostat
(93)
Az Eurostat adatai alapján a más harmadik országokból származó rozsdamentes acél kötőelemek Unióba irányuló behozatalának volumene a figyelembe vett időszak alatt 18 %-kal nőtt. Ugyanakkor a behozatal átlagára mintegy 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a piaci részesedés pedig 9 %-kal nőtt.
(94)
2005. november 19-e óta dömpingellenes intézkedések voltak hatályban a Kínai Népköztársaságból és Tajvanról származó rozsdamentes acél kötőelemek behozatalára vonatkozóan. Az intézkedések ellenére a figyelembe vett időszakban nőtt a két országból érkező behozatal mennyisége, habár piaci részesedésük viszonylag szerény maradt (2,5 % és 5,1 % a VI alatt). A behozatal egyéb fő forrásai a Fülöp-szigetek és Malajzia. Mindenekelőtt a Fülöp-szigetekről származó behozatal nőtt jelentősen a figyelembe vett időszakban: piaci részesedése a 2008-as 5,8 %-ról a VI idejére 13,8 %-ra nőtt.
(95)
Malajzia tekintetében a figyelembe vett időszakban csökkenő tendencia volt megfigyelhető, ugyanakkor a behozatal piaci részesedése továbbra is 7,6 % volt a VI alatt. A Fülöp-szigeteki behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt jelentősen nőtt. A vizsgálatból ugyanakkor kitűnt, hogy a Fülöp-szigetekről származó behozatal átlagos importárai jóval magasabbak voltak (mintegy 20 %), mint az indiai rozsdamentes acél kötőelemek átlagára.
(96)
Az importárak tekintetében a más harmadik országok átlagárai viszonylag stabilak maradtak a figyelembe vett időszak alatt, és folyamatosan az uniós gazdasági ágazat és az indiai behozatal átlagárai alatt maradtak.
(97)
A fentiek alapján az a következtetés vonható le, hogy az ezen országokból származó behozatal nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz.
6.3.3. Gazdasági válság
(98)
A gazdasági válság részben magyarázatot nyújt az uniós fogyasztás 2009-ben végbemenő zsugorodására. Meg kell ugyanakkor jegyezni, hogy a fogyasztásban 2009-ben bekövetkezett 16 %-os csökkenés ellenére az indiai behozatal volumene 30 %-kal nőtt.
(99)
2010-ben és a VI alatt az uniós felhasználás az általános gazdasági fellendüléssel összhangban nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene azonban csak kismértékben, 3 %-kal növekedett 2010-ben, továbbá 4,7 %-kal a VI alatt. Az indiai behozatal ezzel szemben évente 16 %-kal, illetve 10 %-kal nőtt.
(100)
Rendes gazdasági körülmények között és az erőteljes árnyomás hatásának hiányában, illetve az Indiából származó behozatali szint emelkedésének hiányában az uniós gazdasági ágazatnak okozhatott volna némi nehézséget, hogy megbirkózzon a fogyasztás csökkenésével és az állandó egységnyi költségek emelkedésével, amely az tapasztalt alacsony kapacitáskihasználtság következtében lépett fel. Az olcsó indiai behozatal ugyanakkor, melynek nagy részéről megállapították, hogy nem dömpingelték, fokozta a gazdasági visszaesés hatását, és az uniós gazdasági ágazat még az általános gazdasági fellendülés időszakában sem volt képes arra, hogy magához térjen és visszaszerezze piaci részesedését, amelyet az indiai behozatal következményeként veszített el.
(101)
Ezért, jóllehet a 2008-2009-es gazdasági válság hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat rossz teljesítményéhez, nem tekinthető úgy, hogy jelentős hatással lett volna az uniós gazdasági ágazatot ért kárra.
6.3.4. Az uniós gazdasági ágazat mintába felvett szereplőinek exportteljesítménye
12. táblázat
2008
2009
2010
Vizsgálati időszak
Exportértékesítés tonnában
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Értékesítési egységár EUR-ban
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Forrás: a mintába felvett gyártók által kitöltött kérdőívek
(102)
A figyelembe vett időszakban a mintában szereplő uniós ágazati szereplők exportértékesítéseinek mennyisége 9 %-kal, az átlagos exportárak pedig 10 %-kal csökkentek. Habár nem zárható ki, hogy az exportteljesítményben jelentkező negatív tendencia további kedvezőtlen hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazatra, a Bizottság úgy véli, hogy tekintettel a kivitelnek az uniós piacon megvalósult értékesítésekhez viszonyítva kis volumenére, ez a hatás nem volt jelentős a megállapított kár tekintetében.
6.4. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(103)
A fenti elemzés azt igazolta, hogy a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett az Indiából származó, olcsó behozatal volumene és piaci részesedése. Emellett az is megállapításra került, hogy ezek a behozatalok folyamatosan alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak az uniós piacon.
(104)
Figyelembe véve azonban azt a tényt, hogy a legnagyobb indiai exportáló gyártó, amelynek kivitele a VI alatt az Unióba irányuló indiai export 87 %-át tette ki, nem exportált rozsdamentes acél kötőelemeket az Unióba dömpingelt áron, a Bizottság úgy véli, hogy az Indiából exportált teljes mennyiség mindössze 13 %-át kitevő dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati viszony nem eléggé megalapozott. Nem lehet azt állítani, hogy a dömpingelt indiai export, tekintettel korlátozott mennyiségére és piaci részesedésére (2 %), valamint arra a tényre, hogy áraik átlagosan 12 %-kal magasabbak voltak a nem dömpingelt behozatalénál, okozza az uniós gazdasági ágazatot ért kárt.
(105)
Más ismert tényezők elemzése, melyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak - beleértve a nem dömpingelt behozatalt, a más harmadik országokból érkező behozatalt, a gazdasági válságot és a mintába felvett uniós gyártók exportteljesítményét - azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt valószínűleg az Unióba irányuló teljes indiai export 87 %-át kitevő, nem dömpingelt behozatal okozza, melynek árai jelentősen alacsonyabbak a dömpingelt behozataléinál.
7. A DÖMPINGELLENES ELJÁRÁS LEZÁRÁSA
(106)
Mivel nem áll fenn jelentős ok-okozati viszony a dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között, a Bizottság úgy véli, hogy a dömpingellenes intézkedések nem szükségesek, ezért a jelenlegi dömpingellenes eljárást az alaprendelet 9. cikke (2) bekezdésének megfelelően le kell zárni.
(107)
Az érdekelteket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. A kapott észrevételek nem változtattak azon a következtetésen, hogy a jelenlegi dömpingellenes eljárást le kell zárni,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A jelenleg a 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 és 7318 15 70 KN-kód alá besorolt, Indiából származó egyes rozsdamentes acél kötőelemek és részeik behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, 2012. március 22-én.