РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 248/2011 НА СЪВЕТА
от 9 март 2011 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия (наричана по-долу „Комисията“), представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕС) № 812/2010 (2) (наричан по-долу „регламентът за временните мерки“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „КНР“).
(2)
Процедурата беше открита в отговор на жалба, подадена на 3 ноември 2009 г. (наричана по-долу „жалбата“) от Европейската асоциация на производителите на стъклени влакна (APFE, която понастоящем се нарича „GlassFibreEurope“) (наричана по-долу „жалбоподателят“) от името на производители, които съставляват основен дял - в настоящия случай над 50 % - от общото производство на Съюза на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка.
(3)
Припомня се, както е посочено в съображение 14 от регламента за временните мерки, че разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 октомври 2008 г. до 30 септември 2009 г. (наричан по-долу „разследваният период“ или „РП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на разследвания период (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше взето решението за налагане на временните мерки (наричано по-долу „разгласяване на временните мерки“), редица заинтересовани страни направиха писмени изявления, с които предоставиха своите становища относно предварителните заключения. Страните, които поискаха да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
(5)
Комисията продължи да търси информацията, която считаше за необходима за изготвянето на своите окончателни заключения. Освен проверките, посочени в съображение 11 от регламента за временните мерки, бе извършена допълнителна проверка в помещенията на Saertex в Saerbeck, Германия - един от ползвателите на стъклени влакна, който оказа съдействие, като попълни въпросника за ползвателите.
(6)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да се препоръча налагането на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от КНР и окончателното събиране на сумите, обезпечени посредством временното мито, както това е преразгледано в съответствие с настоящия регламент (наричано по-долу „разгласяване на окончателните мерки“). Беше им даден също така срок, в който да изложат становищата си вследствие на това разгласяване.
(7)
Устно и писмено представените от заинтересованите страни коментари бяха разгледани и взети под внимание при необходимост.
1. Обхват на разследването: внос с произход от Малайзия, Тайван и Турция
(8)
Един производител износител заяви, че вносът на някои продукти от стъклено влакно с непрекъсната нишка с произход от Малайзия, Тайван и Турция е трябвало да бъде включен в обхвата на настоящото разследване. Според него изключването на тези държави е било дискриминационно, тъй като според предварителните заключения обемът на вноса от тези три държави не е бил незначителен и съществува prima facie доказателство за подбиване на цените.
(9)
В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че на етапа на откриване на процедурата нямаше prima facie доказателство за дъмпинг, вреда и причинно-следствена връзка, както се изисква в съответствие с член 5, параграф 2 от основния регламент, което да обосновава откриването на антидъмпингова процедура спрямо вноса от тези държави. Точно обратното, по отношение на обема на внос жалбоподателите са предоставили информация, че от 2004 г. нататък вносът и пазарният дял от други държави са намалели.
(10)
Що се отнася до Малайзия, Тайван и Турция, анализът на предварителния етап потвърди, че през разглеждания период вносът от Тайван и Турция е намалял (съответно от 2,0 % на 1,5 % и от 2,9 % на 2,5 %), докато вносът от Малайзия леко е нараснал (от 1,0 % на 1,7 %). Въпреки че обемът на този внос надвишава de minimis равнищата на внос, изисквани в съответствие с член 5, параграф 7 от основния регламент, не са изпълнени други изисквания, за да бъдат включени тези държави в разследването. По-специално не е получена информация, която да свидетелства за наличието на дъмпинг от страна на някоя от държавите. Поради това искането за включване на Малайзия, Тайван и Турция се отхвърля.
В. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(11)
Припомня се, че, както е посочено в съображение 15 от регламента за временните мерки, разглежданият продукт, описан в известието за откриване на процедура, е следният: нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; ровинги от стъклено влакно; снопчета и прежда от нишки от стъклено влакно; и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, и понастоящем е включен в кодове по КН 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 и ex 7019 31 00 (наричан по-долу „разглежданият продукт“).
(12)
Освен това, както се посочва в съображение 19 от регламента за временните мерки, беше решено преждите да бъдат временно считани за част от разглеждания продукт, въпреки че този въпрос бе предмет на допълнително разследване и обсъждане по време на окончателния етап.
1.1. Прежди
(13)
След разгласяване на временните мерки искането за изключване на преждите бе допълнително разследвано. В тази връзка се припомня, че преди да бъдат наложени временните мерки, бяха подадени множество изявления, в които се настояваше за изключване на преждите (вж. съображения 18 и 19 от регламента за временните мерки). Освен това след налагането на временни мерки бе получена значителна по обем допълнителна и по-подробна информация, изпратена от заинтересованите страни. Всички тези становища бяха подробно анализирани, както е обяснено по-долу.
(14)
Редица заинтересовани страни заявиха, че преждите следва да бъдат разграничени от останалите три основни вида на продукта, посочени в съображение 17 от регламента за временните мерки, тъй като: i) преждите имат различни физични и химични характеристики; ii) производственият процес при преждите и при останалите три основни вида на продукта е различен; и iii) преждите се използват за различни цели.
(15)
По отношение на аргументи i) и ii) бяха представени доказателства, свидетелстващи за отличителните характеристики между ровингите, нарязаните снопчета и матовете, от една страна, и преждите, от друга страна. По-конкретно, според информацията, матовете и нарязаните снопчета обикновено се правят от ровинги, а не от прежди. След разгласяването на окончателните мерки промишлеността на Съюза оспори това разделение, като заяви, че някои специални нарязани снопчета всъщност се правят от прежди. Въпреки това съществуването на някои специални нарязани снопчета, направени от прежди, не означава, че следва да се смята, че преждите следва да се разглеждат като попадащи в обхвата на определението на разглеждания продукт (вж. също съображение 20 по-долу).
(16)
Във връзка с първото твърдение относно различията по отношение на основни химични и физични характеристики една заинтересована страна представи изследване, изготвено от водещ научноизследователски институт. В изследването се прави сравнение inter alia на физичните и химичните характеристики на ровингите и преждите. След разгласяването на окончателните мерки бяха изразени известни резерви относно констатациите от това сравнение, вследствие на които някои ползватели на прежди направиха важни коментари. От тази информация може да се направи заключението, че основна химична съставка на ровингите, матовете и нарязаните снопчета е „силан“ - химичен свързващ агент, който улеснява абсорбирането на смола за матрици. Обикновено преждите не се правят с такъв химичен агент, а вместо него като смазка и защитен агент се добавя химично вещество на базата на нишестено-маслена смес (покритие за стъклени влакна), което прави преждата устойчива при тъкане на високи обороти. За разлика от ровингите, където свързващият агент помага за абсорбирането на смолата, покритието за стъклени влакна възпрепятства поемането на смолата. По отношение на основните химични характеристики бе установено също така, че суровината от стъкло за прежди има по-здрава структура и частиците ѝ са с по-еднакъв размер, отколкото суровината за останалите видове на продукта.
(17)
От гледна точка на физичните характеристики изглежда, че основните физически характеристики на преждите не са същите като тези на останалите видове на продукта. На първо място, общоприето е, че като цяло преждите са по-фин материал с много по-малък диаметър на влакното и много по-малка линейна плътност, отколкото ровингите. На второ място, преждите са единственият вид на продукта, при който има усукване (въпреки че съществуват и прежди без усукване).
(18)
Във връзка с второто твърдение относно разликите по отношение на производствения процес всички страни признават, че четирите основни вида на продукта се произвеждат от разтопено стъкло, съдържащо кварцов пясък, калцинирана сода, варовик, каолин и доломит, което се прекарва през топлоустойчиви корита от платина и родий с множество дупки („дюзи за екструдиране“), но има някои съществени разлики в производствения процес на преждите в сравнение с останалите продукти, които са предмет на разследването. На първо място, за производството на прежди са необходими по-голяма прецизност и постоянен контрол на температурата, както и приток на енергия, като се използват по-строги параметри за контрол (производителност на дюзите за екструдиране и т.н.). Тъй като дупките на дюзите за екструдиране са по-малки, произведеното количество е значително по-малко, отколкото при останалите продукти. Поради тази причина обикновено пещите се използват за производството или на прежди, или на ровинги - поради съображения от икономически характер производителите на стъклени влакна не редуват производството на тези два продукта на една и съща пещ. Друга разлика в производствения процес е, че след като преминат през дюзите за екструдиране, преждите се подлагат на усукване.
(19)
Във връзка с аргумента в подточка iii) относно разликите в приложенията бе установено, че различните химични характеристики на преждите в сравнение с ровингите, нарязаните снопчета и матовете са свързани с различните предназначения на преждите. Въпреки че предварителното заключение беше, че „почти всички отделни видове на разглеждания продукт (…) основно се използват за едни и същи цели“, въз основа на становищата, получени след разгласяването на временните мерки, този въпрос бе допълнително разследван и бе установено, че ровингите, нарязаните снопчета и матовете се използват за подсилване на пластмасите в композитите, докато преждите се използват предимно за производството на много по-леки инженерингови материали с техническо приложение, като висококачествени изолация, защита и филтриране. Понякога преждите могат да бъдат подходящи и за подсилване, но само в много ограничени случаи, като дори тогава, предвид относително високата себестойност на преждите в сравнение с тази на ровингите, използването им в повечето случаи е малко вероятно поради съображения от икономически характер.
(20)
Предвид посочените по-горе разлики не е изненадващо, че и според пазара преждите се различават от останалите три продукта. Доклад за пазара, публикуван в независимо специализирано списание за композитни продукти, беше предоставен както от ползвателите, така и от промишлеността на Съюза. В доклада, който по никакъв начин не е свързан с настоящата антидъмпингова процедура, първо се обяснява, че поради съображения, свързани с производството и приложенията, следва да се направи разлика между прежди и ровинги. След това се прави подробен анализ на общия капацитет за производство на стъклени влакна за двете групи: i) за ровинги, нарязани снопчета и матове общо; и ii) за прежди (3).
(21)
Що се отнася до възможността за замяна на преждите с останалите основни видове на продукта, следва да се отбележи, че, както вече бе посочено в съображение 19 от регламента за временните мерки, това е възможно на теория, тъй като преждите могат да се използват в ограничен брой приложения вместо другите видове. След извършването на допълнителен анализ обаче Комисията установи, че на практика това съвсем не е икономически оправдана възможност заради значителната разлика в цената при производството на прежди в сравнение с цената при производството на останалите продукти, която може да се обясни с разликите в производствения процес, посочени в съображение 18 по-горе.
(22)
В жалбата, въз основа на която бе започнато настоящото разследване, изрично се посочва, че разглежданият продукт има една-единствена функция и следователно е предназначен за една-единствена цел или употреба, а именно подсилване на пластмасите в композитите. Въпреки това при посочения по-горе анализ бе установено, че разликите в производствения процес на прежди в сравнение с производствения процес на ровинги (и нарязани снопчета и матове) водят до съществени разлики в основните физични и химични характеристики предвид различните приложения на преждите, сред които и редица употреби, които не са свързани с композитен материал. Получените в тази връзка становища след разгласяването на окончателните мерки не бяха в състояние да променят това заключение.
(23)
Предвид горепосоченото искането за изключване на преждите поради различни физични и химични характеристики и различни употреби в сравнение с ровингите, нарязаните снопчета и матовете се приема. Поради тази причина заключението е, че преждите следва да се изключат от определението на разглеждания продукт, посочено в регламента за временните мерки. Следователно преждите окончателно се изключват от процедурата.
(24)
Следва също така да се отбележи, че заинтересована страна подаде искане за изключване на тънките прежди, но това вече няма значение предвид изключването на всички прежди от обхвата на продукта.
1.2. Тъкани ровинги
(25)
Една заинтересована страна поиска да бъдат изключени тъканите ровинги. Това искане се основаваше на твърдението, че тъканите ровинги следва да се третират според същия принцип като импрегнираните ровинги, тъй като продуктът вече не е ровинг, а по-скоро продукт надолу по веригата.
(26)
В тази връзка е важно да се припомни причината за изключването на някои импрегнирани ровинги. Някои ровинги и прежди действително бяха изключени, тъй като тези видове са специално третирани чрез промазване и импрегниране и имат загуба на маса при накаляване над 3 %, което им придава различни физични и химични характеристики.
(27)
Що се отнася до тъканите ровинги, те не се разглеждат нито като промазани, нито като импрегнирани ровинги и имат загуба на маса при накаляване между 0,3 % и 0,13 %. Следователно те определено са различни продукти в сравнение с импрегнираните ровинги, които бяха изключени на предварителния етап. На второ място, бе установено, че тъканите ровинги, също като останалите ровинги, нарязаните снопчета и матовете, се използват предимно за подсилване на пластмасите в композитите. Следователно те без съмнение попадат в определението на обхвата на продукта, дадено както в жалбата, така и в известието за откриване на настоящата процедура и явно не съществуват причини, които да оправдават изключването им.
(28)
Следователно се заключава, че тъканите ровинги попадат ясно и недвусмислено в обхвата на продукта, предмет на настоящата процедура, и че искането те да бъдат изключени от този обхват не е подкрепено с достатъчно факти и трябва да бъде отхвърлено.
1.3. Заключение
(29)
Не бяха внесени други искания относно обхвата на продукта.
(30)
Предвид горепосоченото бе счетено за целесъобразно да се преразгледа определението на обхвата на продукта, посочено в регламента за временните мерки. Следователно разглежданият продукт се определя окончателно като нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата.
2. Сходен продукт
(31)
Поради отсъствието на искане или становище, свързано с този въпрос, и като се вземат предвид констатациите, съдържащи се в съображения 13-23 по-горе, заключенията в съображение 20 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Г. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След публикуването на временните мерки един производител износител/една група от производители износители, на който/която не е предоставено ТДПИ, отново е изразил/а несъгласието си с отхвърлянето на неговото/нейното искане за ТДПИ. Този производител износител/тази група от производители износители обаче просто е повторил/а исканията си, направени на по-ранен етап от процедурата, без да е представил/а нови аргументи. Припомня се, че, както е обяснено в регламента за временните мерки, тези аргументи вече бяха подробно обсъдени в отделна кореспонденция с производителя износител/групата от производители износители.
(33)
Освен това след разгласяването на окончателните мерки този производител износител/тази група от производители износители обяви, че Комисията е пренебрегнала нови факти, които той/тя е представил/а. В тази връзка се отбелязва, че фактите, за които става въпрос, са били само представяне на няколко документа, подкрепящи аргумента за състава на борда на директорите на дружеството - аргумент, който вече е бил представен и във връзка с който е бил получен отговор. Следователно не са били представени нови факти, които да поставят под въпрос решението за отхвърляне на искането за ТДПИ на този производител износител/тази група от производители износители.
(34)
Вследствие на това предварителните заключения относно искането за ТДПИ на този производител износител/тази група от производители износители се потвърждават окончателно.
(35)
Поради отсъствието на други становища съдържанието на съображения 21-29 от регламента за временните мерки относно свързаните с ТДПИ констатации се потвърждава окончателно.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(36)
След разгласяването на временните мерки същият производител износител/същата група от производители износители, който/която коментира решението за ТДПИ, изрази несъгласие и с отхвърлянето на подаденото от него/нея искане за ИТ. Според него/нея Комисията не е предоставила достатъчно доводи за отхвърлянето на подаденото от него/нея искане за ИТ.
(37)
В тази връзка отново се посочва, че, както е посочено в съображение 26 от регламента за временните мерки в частта за ТДИП, по-голямата част от директорите от съвета на директорите на това дружество са били назначени от дружество, в което държавата е мажоритарен собственик. Следователно не би могло да се изключи значително вмешателство от страна на държавата в процеса на вземане на решения на този производител износител.
(38)
Вследствие на това за този производител износител беше потвърдено, че след като той не е успял да докаже, че е независим от държавата в достатъчна степен, той не е изпълнил критериите по член 9, параграф 5 от основния регламент и поради тази причина искането му за ИТ трябва да бъде отхвърлено.
(39)
След разгласяването на окончателните мерки посоченият по-горе производител износител и другите производители износители, на които не бе предоставено ИТ, обявиха, че решението за отхвърляне на искането им за ИТ не е в съответствие с доклада на специализираната група на СТО по спор DS 397 относно налагането на окончателни антидъмпингови мерки върху някои скрепителни елементи от желязо или стомана от Китайската народна република. В тази връзка следва да се отбележи, че посоченият по-горе доклад на специализираната група все още не е окончателен, тъй като не е приет от Органа за уреждане на спорове. Освен това не е изтекъл срокът за внасяне на възражения срещу доклада на специализираната група. Следователно това твърдение се отхвърля.
(40)
Вследствие на това и поради отсъствието на други становища относно ИТ съдържанието на съображения 30-33 от регламента за временните мерки се потвърждава окончателно и се прави окончателното заключение, че ИТ не следва да се предоставя на нито един/една от включените в представителната извадка производители износители/групи от производители износители, на които е било отказано ТДПИ.
3. Нормална стойност
3.1. Определяне на нормалната стойност за производителя износител/групата от производители износители, на който/която е предоставено ТДПИ
(41)
След разгласяването на временните мерки производителят износител/групата от производители износители, на който/която е предоставено ТДПИ, обяви, че за онези видове на разглеждания продукт, които не се продават в представителни количества на вътрешния пазар (или изобщо не се продават), нормалната стойност на сходния продукт следва да бъде изчислена въз основа на конструираната нормална стойност, а не както направи Комисията на предварителния етап - като използва за нормалната стойност представителни цени на вътрешния пазар на много сходни видове (които бяха надлежно коригирани).
(42)
Искането бе прието, вследствие на което нормалната стойност за непредставителните видове (т.е. тези, чиито продажби на вътрешния пазар представляват по-малко от 5 % от експортните продажби за Съюза или които изобщо не се продават на вътрешния пазар) бе изчислена въз основа на производствените разходи по вид на продукта плюс сума за разходи за реализация, общи и административни разходи и за печалба. При наличието на продажби на вътрешния пазар бе използвана печалбата от рентабилните операции на вътрешния пазар по вид на продукта за всички разглеждани видове на продукта (тъй като всички продажби на тези видове на продукта на вътрешния пазар бяха определени за рентабилни, изискването за теста, посочен в член 2, параграф 4, бе ясно изпълнено). При отсъствието на продажби на вътрешния пазар бе използвана средната печалба. За един вид на продукта, за който не бяха предоставени производствени разходи, бе използвана конструираната нормална стойност на много сходен вид.
(43)
След това за останалите видове на продукта бе проверено дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент и както е описано в съображения 37-40 от регламента за временните мерки.
(44)
По-нататъшното разследване установи, че рентабилните продажби на едва няколко сравними вида на продукта са били над 80 % от общия обем на продажбите на вътрешния пазар и следователно всички продажби на вътрешния пазар могат да бъдат използвани за изчисляването на средната цена на нормалната стойност за тези видове на продукта. За останалите видове са били използвани само рентабилните продажби.
(45)
След разгласяването на окончателните мерки производителят износител/групата от производители износители, на който/която бе предоставено ТДПИ, заяви, че описаната в съображение 42 по-горе методология за конструиране на нормалната стойност на непредставителните видове на продукта, а именно като се използва печалбата от рентабилните операции на съответните видове на продукта, би била в противоречие с буква от член 2, параграф 6 от основния регламент. Той/тя изтъкна също така, че стандартна практика при конструирането на нормалната стойност за определен вид на продукта е да се използва средната печалба от всички рентабилни операции на всички видове на продукта и че всяка промяна на тази практика ще наруши принципа на правна сигурност.
(46)
Следва да се отбележи, че описаната в съображение 42 методология е в съответствие с член 2, параграф 6 от основния регламент, съгласно който размерът на печалбата следва да се определя на основата на действителните данни за продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия, като данните се предоставят от износителя или производителя. Използването на думите „на сходен продукт“ не изключва разделянето на продукта, предмет на разследването, на видове, когато това е целесъобразно. Освен това съгласно действащата съдебна практика на СТО (4) действителният марж на печалба, изчислен за операциите при обичайни търговски условия на онези видове на продукта, за които трябва да бъде конструирана нормална стойност, не може да бъде пренебрегнат. В действителност производителят износител/групата от производители износители не е доказал/а, че за операциите на видовете на продукта, за които трябва да бъде конструирана нормална стойност, следва да се смята, че не са осъществени при обичайни търговски условия. Накрая следва да се отбележи, че описаната по-горе методика е справедлива. В действителност, когато маржът на печалба от продажбите на съответния вид на продукта, извършени при обичайни търговски условия, е по-нисък от среднопретеглената печалба за продажбите на всички видове на продукта, извършени при обичайни търговски условия, за конструирането на нормалната стойност се използва по-ниският марж на печалба на съответния вид на продукта. Поради това искането се отхвърля.
3.2. Определяне на нормалната стойност за производители износители/групи от производители износители, на които не е предоставено ТДПИ
а) Държава аналог
(47)
След разгласяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че Турция не трябва да се използва като държава аналог и предложи за тази цел да се използва Малайзия. Това становище не бе подкрепено с допълнителни доводи, вследствие на което не бе взето предвид.
(48)
Следва да се отбележи, че след изключването на преждите от обхвата на продукта, предмет на разследването (вж. по-горе), фактът, че в Турция не се произвеждат прежди, вече не пречи Турция да бъде избрана за държава аналог, тъй като няма да бъде нужно да се конструира нормална стойност за никой от разследваните видове на продукта (вж. също съображения 50 и 51 по-долу).
(49)
Като се има предвид посоченото по-горе, окончателно се прави заключението, че Турция следва да се използва за държава аналог в тази процедура.
б) Определяне на нормалната стойност
(50)
След разгласяването на временните мерки една заинтересована страна заяви, че нормалната стойност на сходния продукт в Турция може да не е точна, тъй като структурата на разходите на турското съдействащо дружество е неточна. При разследването действително бе установено, че съдействащото дружество в Турция има значителни финансови разходи, които може да доведат до неточности при изчисляването на нормалната стойност, особено когато тя е конструирана.
(51)
Следователно, за да се избегнат каквото и да било неточности в изчисляването, бе взето решение видовете на продукта да се групират и да се направи разграничение единствено на основните характеристики на продукта. Това групиране доведе до по-голяма съпоставимост по отношение на обема на продажбите между разглеждания продукт и турския сходен продукт и позволи да се използват действителните цени, а не конструираната нормална стойност, при която трябва да се използват разходите за реализация, както и общите и административните разходи (които евентуално могат да бъдат неточни поради финансовите разходи).
4. Експортна цена и сравнение на цените
(52)
Поради отсъствието на становища съдържанието на съображения 48-50 от регламента за временните мерки относно определянето на експортна цена и сравняването на експортните цени със съответната нормална стойност се потвърждава окончателно.
5. Дъмпингови маржове
(53)
При отсъствието на становища съдържанието на съображения 51-54 от регламента за временните мерки относно общата методология за изчисляване на дъмпинговите маржове се потвърждава окончателно.
(54)
Предвид посочените по-горе изменения при изчисляването на нормалните стойности и след коригиране на някои грешки в изчисленията размерът на окончателно определения дъмпинг, изразен като процент от нетната цена CIF на границата на Съюза преди налагането на мито, е следният:
Таблица 1
Дъмпингови маржове
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Други съдействащи дружества
29,7 %
Д. ВРЕДА
(55)
Следва да се отбележи, че след изключването на преждите от обхвата на продукта (вж. съображения 13-23 по-горе) анализът на вредата трябваше да бъде адаптиран към останалите три основни вида на продукта: ровинги, нарязани снопчета и матове. За тази цел бе необходимо да се преразгледат някои показатели за вреда, обемът на дъмпинговия внос, изчисляването на подбиването на цените и нивото на отстраняване на вредата.
1. Промишленост на Съюза
(56)
По отношение на определението за промишлеността на Съюза и представителността на извадката от производители от Съюза не бяха получени нови становища или искания. Като се има предвид това, а и фактът, че видът на продукта, изключен от неговия обхват, а именно преждите, представлява ограничен дял от производството и продажбите на производителите от Съюза, заключенията в съображения 56-58 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Потребление на Съюза
(57)
По отношение на потреблението на Съюза следва да се отбележи, че, както е посочено в съображение 55 по-горе, изключването на единия от четирите основни вида на продукта, а именно преждите, от неговия обхват доведе до преразглеждане на обема на потреблението на Съюза.
(58)
С оглед на посоченото по-горе преразглеждане общото потребление на Съюза през разглеждания период се разви по показания по-долу начин:
Таблица 2
Потребление на Съюза
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
903 351
944 137
937 373
697 128
Индекс
100
105
104
77
(59)
Показаната по-горе тенденция по отношение на потреблението е сходна с тенденцията, наблюдавана при продукта, предмет на разследването, определен в регламента за временните мерки, а именно увеличение с около 5 % през периода 2007-2008 г., последвано от значителен спад - с 23 % по време на РП в сравнение с 2006 г.
3. Внос от засегнатата държава
(60)
Предвид изключването на преждите от обхвата на продукта данните за вноса трябваше да бъдат преразгледани.
(61)
Една заинтересована страна заяви, че вносът от КНР, идващ от производители, свързани с промишлеността на Съюза, е трябвало да бъде изключен от разглеждания внос.
(62)
В тази връзка на първо място се припомня, че, както вече бе посочено в съображение 58 от регламента за временните мерки, по време на РП обемът на вноса от КНР на включените в представителната извадка производители е представлявал по-малко от 4 % от общия внос от КНР. След изключването на преждите от обхвата на продукта положението продължава да е същото.
(63)
Като се има предвид, че само двама производители от Съюза са внасяли разглеждания продукт от КНР през РП, точният обем на този внос не може да бъде оповестен от съображения за поверителност. Във всеки случай, дори количеството на този внос да се приспадне за всяка година от разглеждания период, тенденцията по отношение на обема на вноса и на пазарните дялове щеше да остане до голяма степен непроменена. Пазарният дял на дъмпинговия внос щеше да бъде по-нисък, но само с по-малко от един процентен пункт за всяка година от разглеждания период, което нямаше да се отрази на общата тенденция през разглеждания период.
(64)
След изключването на преждите преразгледаните данни за вноса са следните:
a) Обеми
Таблица 3
Внос от КНР (обеми)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
71 061
110 641
132 023
98 723
Индекс
100
156
186
139
б) Пазарен дял
Таблица 4
Внос от КНР (пазарен дял)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Индекс
100
149
179
180
(65)
След тези промени тенденциите, наблюдавани на предварителния етап по отношение на обема на вноса на разглеждания продукт, се измениха донякъде. Въпреки това увеличаването на обема на вноса както като абсолютна, така и като относителна стойност продължава да бъде съществено. Този внос се е увеличил много бързо през разглеждания период, и по-специално между 2006 и 2008 г. (с 86 %), след което вносът от Китай е намалял заради общия спад в търсенето. Въпреки това пазарният дял на този внос е продължил да нараства между 2008 г. и РП, като за целия период се е увеличил с 6,3 процентни пункта.
в) Динамика на цените
(66)
След изключването на преждите средната цена CIF на вноса на разглеждания продукт намаля значително (с около 3 %):
Таблица 5
Внос от КНР (цени)
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Средна цена/тон (EUR)
901
907
945
909
Индекс
100
101
105
101
(67)
Въпреки това таблицата по-горе показва, че тенденцията на значително стабилни цени по време на разглеждания период не се е променила, вследствие на което заключението относно тенденцията при цените на този внос, посочено в регламента за временните мерки, може да бъде потвърдено.
г) Подбиване на цените
(68)
Що се отнася до изчисляването на подбиването на цените, временните маржове трябваше да бъдат преразгледани, тъй като поради изключването на преждите от обхвата на продукта бе необходимо съответните продажби да не бъдат включвани при изчисляването на вредата.
(69)
Освен това, както това бе направено по отношение на дъмпинговия аспект на разследването (вж. съображения 50 и 51 по-горе), бе взето решение видовете на продукта да се групират и да се направи разграничение единствено на основните характеристики на продукта. Това доведе до увеличаване на обема на вноса от Китай, включен в сравнението с продажбите на сходния продукт, произвеждан от промишлеността на Съюза, като по този начин бе постигната по-голяма представителност на изчисленията, свързани с подбиването.
(70)
Накрая бяха направени корекции, за да се вземат предвид разходите след вноса, с оглед на това, че тези разходи са неизбежни за продажбата на разглеждания продукт.
(71)
Вследствие на промените при изчисляването на подбиването на цените, дължащи се на i) изключването на преждите; ii) групирането на видовете на продукта; и iii) корекцията, свързана с разходите след вноса, преразгледаните маржове на подбиване възлизат на 18,2 %, като средното подбиване на цените е 10,9 %. Посочените по-горе промени бяха приложени и при изчисляване на нивото на отстраняване на вредата - вж. съображение 134 от настоящия регламент.
(72)
Освен посочените по-горе промени и при отсъствието на други искания или становища, заключенията в съображения 61-65 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Преразглеждане на показателите за вредата вследствие на изключването на преждите
(73)
Поради изключването на преждите от обхвата на продукта бе необходимо да се направи корекция на някои таблици от раздел Г.4 от регламента за временните мерки. Освен това трябваше да бъде направена несъществена корекция в данните за продажбите на един от включените в представителната извадка производители. Следва да се отбележи, че присъствието на преждите в производството и продажбите на включените в представителната извадка производители бе относително ограничено. Следователно най-засегнати от тези корекции бяха показателите въз основа на всички производители от Съюза (обем на продажбите и пазарен дял). Средните продажни цени на включените в представителната извадка производители също бяха засегнати, но в по-ограничена степен. Въпреки това и за тези показатели наблюдаваните тенденции продължават да бъдат до голяма степен непроменени в сравнение с констатациите в регламента за временните мерки, както се вижда от таблиците по-долу. Като се има предвид ограниченото присъствие на прежди в представителната извадка на производителите, финансовите показатели (рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и инвестиции) не са засегнати от изключването на преждите от обхвата на продукта. С цел постигането на прозрачност всички таблици относно показателите за вредата, посочени в раздел Г.4 от регламента за временните мерки, са дадени по-долу, включително тези, в които няма промени.
(74)
Тъй като изключването на преждите от обхвата на продукта засегна в много ограничена степен обема на производството на включените в представителната извадка производители в сравнение с данните от регламента за временните мерки (увеличение от 1 % за 2008 г. и РП), заключението в съображение 67 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 6
Промишленост на Съюза - производство
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
488 335
503 711
498 739
310 257
Индекс
100
103
102
64
(75)
Като цяло изключването на преждите доведе до понижаване на цифрите за производствения капацитет на промишлеността на Съюза, но това не се отрази на тенденцията и на използването на капацитета. Следователно заключението в съображение 69 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 7
Промишленост на Съюза - производствен капацитет
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Капацитет (в тонове)
567 067
567 822
580 705
506 509
Индекс
100
100
102
89
Използване на капацитета (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Индекс
100
103
100
71
(76)
Тъй като изключването на преждите от обхвата на продукта засегна в много ограничена степен движението в складовите наличности на включените в представителната извадка производители в сравнение с данните от регламента за временните мерки (увеличение от 1 % за 2007 г., 2008 г. и РП), заключението в съображение 70 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 8
Промишленост на Съюза - складови наличности
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
87 603
72 282
122 926
81 485
Индекс
100
83
140
93
(77)
Въпреки че в сравнение с обема на продажбите, посочен в регламента за временните мерки, спадът на този обем от 2006 г. нататък е с 1 % по-голям през 2007 и 2008 г. и с 3 % по-малък през РП, обемът на продажбите е намалял с 27 % по време на разглеждания период и следователно заключенията в съображения 71 и 72 се потвърждават.
Таблица 9
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (обеми)
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Единици (в тонове)
689 541
683 861
654 956
501 519
Индекс
100
99
95
73
(78)
След изключването на преждите от обхвата на продукта пазарният дял на промишлеността на Съюза в ЕС намаля от 76,3 % на 71,9 % (в сравнение със спада от 75,1 % на 69,5 %). Следователно заключенията в съображение 73 от регламента за временните мерки относно пазарния дял на промишлеността на Съюза се потвърждават.
Таблица 10
Промишленост на Съюза - пазарен дял на ЕС
Всички производители от ЕС
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Пазарен дял на ЕС (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Индекс
100
95
92
94
(79)
Що се отнася до средните продажни цени, изключването на преждите от обхвата на продукта доведе до малко по-ниски средни продажни цени като цяло. Тази тенденция обаче е идентична с тенденцията при продажните цени, описана в регламента за временните мерки (цифрите за 2008 г. и за РП са само с 1 % по-високи), вследствие на което заключенията в съображение 74 от посочения регламент се потвърждават.
Таблица 11
Промишленост на Съюза - продажби в ЕС (средни цени)
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
EUR/тон
1 163
1 154
1 181
1 147
Индекс
100
99
102
99
(80)
Данните за заетостта на производителите от Съюза бяха коригирани, за да се изключи производството на прежди. Заради относително лекия спад в цифрите тенденцията остана непроменена (цифрите за 2008 г. и за РП са само с 1 % по-високи), вследствие на което заключенията в съображение 75 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 12
Промишленост на Съюза - заетост
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Брой на заетите лица
4 050
3 851
3 676
3 275
Индекс
100
95
91
81
(81)
Производителността на промишлеността на Съюза не бе засегната от изключването на преждите, вследствие на което заключенията в съображение 76 от регламента за временните мерки могат да бъдат потвърдени.
Таблица 13
Промишленост на Съюза - производителност
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Тонове/заето лице
121
131
136
95
Индекс
100
108
113
79
(82)
Както вече бе посочено в съображение 73 по-горе, като се има предвид ограниченото присъствие на преждите в представителната извадка на производителите, изброените по-долу финансови показатели не се повлияха от изключването на преждите от обхвата на продукта.
(83)
Разходите за труд в смисъл на средни годишни заплати не бяха засегнати от изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключенията в съображение 77 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 14
Промишленост на Съюза - разходи за труд
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Годишни заплати (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Индекс
100
101
103
97
(84)
Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите не бяха засегнати от изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключенията в съображения 78-81 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 15
Промишленост на Съюза - рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетна печалба (като процент от оборота)
0,3
4,7
3,5
-15,0
Възвръщаемост на инвестициите
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Паричният поток на промишлеността на Съюза остана непроменен след изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключението в съображение 83 от регламента за временните мерки се потвърждава.
Таблица 16
Промишленост на Съюза - паричен поток
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Паричен поток (в евро)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Индекс
100
50
22
-64
(86)
Равнището на инвестициите на промишлеността на Съюза остана непроменено след изключването на преждите от обхвата на продукта, вследствие на което заключенията в съображение 85 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Таблица 17
Промишленост на Съюза - инвестиции
Включени в представителната извадка производители
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Нетни инвестиции (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Индекс
100
52
109
71
4.2. Коментари, получени след разгласяването на предварителните констатации
(87)
Една заинтересована страна заяви, че Комисията е трябвало да направи анализ на вредата (а също и на причинно-следствената връзка) на база сегмент, т.е. за всеки от основните видове на продукта поотделно. Тази страна смята, че основните видове на продукта са прекалено различни един от друг, за да могат да бъдат анализирани като цяло.
(88)
На първо място следва да се припомни, че заключения относно дъмпинга и вредата могат да бъдат направени единствено за разглеждания продукт и за сходния продукт като цяло. Ако има искания, свързани с определението на разглеждания продукт, те следва да се анализират в този контекст, а не да водят до отделен анализ на вредата в зависимост от различните видове на продукта, които са предмет на разследването. Както бе посочено в съображения 13-23 по-горе, обхватът на продукта, предмет на настоящото разследване, беше променен на окончателния етап от разследването, като преждите бяха изключени. Заключения относно дъмпинга и вредата могат да бъдат направени единствено за новоопределения разглеждан продукт и за сходния продукт като цяло. Поради тези причини посоченото по-горе искане не може да се приеме.
(89)
Същата заинтересована страна обяви, че представените за промишлеността на Съюза данни не са последователни. По-конкретно тази страна смята, че Комисията греши, като в някои случаи предоставя данни от цялата промишленост на Съюза, а в други използва само проверените данни от включените в представителната извадка производители.
(90)
По отношение на това искане на първо място следва да се отбележи, че изготвянето на представителна извадка е процедура, която е изрично предвидена в член 17 от основния регламент и която се използва в случаите, когато е невъзможно да се проведе подробно разследване на някои групи икономически оператори. Смята се, че изготвената извадка на производители на Съюза е представителна за цялата промишленост на Съюза, а и заинтересованите страни не са подавали мотивирани искания, в които да се твърди обратното. Поради това, както вече бе посочено в съображение 66 от регламента за временните мерки, всички показатели за вредата, с изключение на тези относно обема на продажбите и пазарния дял, са изготвени въз основа на информацията, събрана и проверена на място при производителите от Съюза, които са включени в представителната извадка. Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза, която обхваща всички производители от Съюза, бе необходимо условие, за да се изчисли потреблението на Съюза, като на свой ред и обемът на продажбите, и потреблението на Съюза бяха необходими за определяне на пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(91)
Друга заинтересована страна заяви, че вносът от КНР от производители, свързани с включените в представителната извадка производители от Съюза, както е посочено в съображение 58 от регламента за временните мерки, е трябвало да бъде добавен към продажбите на съответните производители.
(92)
Като се има предвид, че съответните производители от Съюза само препродават въпросните продукти, добавянето на този внос към техния обем на продажбите би изкривило картината и поради тази причина не е оправдано. Във всеки случай, както това бе вече посочено в съображения 62 и 63 по-горе, обемът на този внос е ограничен. Както се посочва в същите съображения, пазарните дялове също ще бъдат засегнати само в минимална степен, като и тенденциите по отношение на свързаните с тях показатели за вредата няма да се променят.
(93)
Една заинтересована страна посочи, че Комисията не е обяснила защо продажбите за собствено потребление са били включени в данните за продажбите на промишлеността на Съюза. Според нея Комисията е трябвало да направи анализ на пазара за собствено потребление отделно от свободния пазар.
(94)
В тази връзка е важно да се подчертае, че продажбите за собствено потребление бяха включени в анализа на обема на продажбите и на пазарния дял на промишлеността на Съюза, тъй като бе установено, че тези продажби се конкурират с вноса. При разследването действително бе установено, че количествата, използвани за собствено потребление от съответните дружества в Съюза, по принцип могат да бъдат заместени от закупени стъклени влакна, например ако пазарни обстоятелства и/или финансови съображения предизвикат подобна промяна. Поради тази причина те бяха включени в анализа на пазара на Съюза. Във всеки случай, дори и продажбите за собствено потребление да бъдат изключени от анализа, това няма да промени съществено тенденциите по отношение на продажбите.
(95)
Промишлеността на Съюза оспори средните продажни цени в Съюза, прилагани от промишлеността на Съюза, така както са обобщени в таблица 10 от регламента за временните мерки. Тя смята, че е допусната грешка при изчисляването и твърди, че в действителност понижаването на продажните цени през разглеждания период е било по-голямо от посочените 2 %. Предвид това твърдение изчисляването на средните продажни цени в Съюза на включените в представителната извадка производители от Съюза бе преразгледано. Изчисляването бе извършено въз основа на проверените продажни цени и бе установено, че то е вярно. Въпреки това, като се има предвид изключването на преждите от обхвата на продукта, средните продажни цени трябваше да бъдат преизчислени, като се изключат преждите, като преизчислените средни цени са посочени в таблица 11 по-горе.
(96)
Двама от включените в представителната извадка производители оспориха някои от корекциите, внесени в представените от тях данни за рентабилността. Оспорените корекции бяха свързани с вътрешнокорпоративни трансфери, с промени в счетоводството и с други необичайни елементи, които според Комисията ненужно изкривяват съответно получените данни за печалбата. Корекциите бяха оспорени, тъй като съответните производители считат, че вследствие на корекциите не са отразени значителни разходи, които все пак са били направени и които в някои случаи дори биха могли да са свързани с дъмпинговия внос. Корекциите, внесени в данните за рентабилността на двете дружества, бяха преразгледани и за тях отново бе установено, че са обосновани. Поради това искането бе отхвърлено.
(97)
Поради отсъствието на други искания или становища и като се имат предвид промените, посочени в съображения 55-80 по-горе, заключенията в съображения 66-86 от регламента за временните мерки се потвърждават.
5. Заключение относно вредата
(98)
Поради отсъствието на други искания или становища заключенията в съображения 87-89 от регламента за временните мерки се потвърждават.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(99)
Някои страни отново заявиха, че като се имат предвид обемът и цените на вноса от КНР, няма причинно-следствена връзка между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и разглеждания внос. По-конкретно отново бе посочено, че като цяло средната цена на този внос се е запазила стабилна през разглеждания период и че промишлеността на Съюза е успяла да поддържа рентабилността на равнища, които са близки до посочената целева печалба през 2007 и 2008 г., когато обемът на вноса от Китай се е увеличил най-много.
(100)
В съображения 94 и 95 от регламента за временните мерки вече се съдържаше отговор на тези твърдения и тези съображения се потвърждават. Освен това, както вече бе посочено в съображение 107 от регламента за временните мерки, не може да се направи заключението, че причинно-следствената връзка е нарушена, единствено въз основа на това как са се изменили ограничен брой показатели за вредата, които са били наблюдавани за ограничено време от разглеждания период; точно обратното, необходимо е да се направи оценка на цялостното изменение на всички показатели за вредата през целия разглеждан период. Според предварителния анализ вносът на разглеждания продукт е предизвикал спад на цените на пазара на Съюза през разглеждания период и доста е подбил продажните цени на промишлеността на Съюза през разследвания период. Поради това промишлеността на Съюза не е съумяла да достигне необходимите равнища на рентабилност, дори когато търсенето е било относително високо, както през 2007 и 2008 г. Освен това пазарният дял, който заема вносът от КНР, постоянно е нараствал, и най-вече през 2007 г., когато пазарът на стъклени влакна в ЕС нарасна значително. Тази агресивна стратегия на увеличаване на пазарния дял чрез постоянно продаване на цени, подбиващи цените на промишлеността на Съюза, не доведе до сериозно влошаване на рентабилността на промишлеността на Съюза преди РП само благодарение на относително високото ниво на потребление на Съюза, което смекчи последиците от вредоносния дъмпинг. Въпреки това развитията през РП потвърждават, че при влошаване на пазарните условия съществената вреда, причинена от дъмпинговия внос, веднага се проявява с пълна сила. Поради това твърденията в съображение 99 по-горе се отхвърлят.
2. Въздействие на други фактори
(101)
Предвид изключването на преждите от обхвата на продукта данните за вноса трябваше да бъдат преразгледани, както следва:
Таблица 18
Внос от други държави
Държава
2006 г.
2007 г.
2008 г.
РП
Норвегия
Обеми (в тонове)
34 945
28 834
35 396
24 980
Пазарен дял (%)
3,9
3,0
3,8
3,6
Средна цена/тон (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Турция
Обеми (в тонове)
28 946
24 928
20 511
18 523
Пазарен дял (%)
3,2
2,6
2,2
2,6
Средна цена/тон (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
САЩ
Обеми (в тонове)
16 757
15 821
12 145
8 726
Пазарен дял (%)
1,8
1,7
1,3
1,2
Средна цена/тон (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Малайзия
Обеми (в тонове)
9 541
25 569
35 118
12 601
Пазарен дял (%)
1,1
2,7
3,7
1,8
Средна цена/тон (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Тайван
Обеми (в тонове)
9 043
9 919
8 791
6 996
Пазарен дял (%)
1,0
1,0
0,9
1,0
Средна цена/тон (EUR)
928
925
928
854
Индия
Обеми (в тонове)
4 363
11 227
3 741
5 353
Пазарен дял (%)
0,5
1,2
0,4
0,8
Средна цена/тон (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Република Корея
Обеми (в тонове)
6 277
4 845
13 918
5 112
Пазарен дял (%)
0,7
0,5
1,5
0,7
Средна цена/тон (EUR)
1 037
1 109
886
999
Япония
Обеми (в тонове)
21 142
9 498
9 949
3 710
Пазарен дял (%)
2,3
1,0
1,1
0,5
Средна цена/тон (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Мексико
Обеми (в тонове)
1 017
2 977
1 803
1 763
Пазарен дял (%)
0,1
0,3
0,2
0,3
Средна цена/тон (EUR)
364
729
977
1 033
Канада
Обеми (в тонове)
3 930
3 096
2 123
2 029
Пазарен дял (%)
0,4
0,3
0,2
0,3
Средна цена/тон (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Други държави
Обеми (в тонове)
6 787
12 923
6 899
7 092
Пазарен дял (%)
0,7
1,4
0,7
1,0
Средна цена/тон (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
С изключение на обемите на вноса от САЩ и от Тайван, които са спаднали с около 35 % (РП) в сравнение с обемите, посочен в таблица 17 от регламента за временните мерки, изключването на преждите повлия на вноса от други държави само в много малка степен.
(103)
Редица заинтересовани страни отново изтъкнаха, че вреда на промишлеността на Съюза е нанесла по-скоро икономическата криза, отколкото дъмпинговият внос, или казано по друг начин, че икономическата криза е основната причина за вредата, докато вносът от КНР е в най-лошия случай не повече от втори, допълнителен фактор. В този смисъл бе заявено, че съществува взаимосвързаност между потреблението и рентабилността и че рентабилността се е влошила едва когато търсенето се е понижило. Същевременно бе посочено, че не съществува взаимосвързаност между пазарния дял в ЕС, продажните цени и рентабилността на промишлеността на Съюза, от една страна, и пазарния дял в ЕС и продажните цени на вноса от Китай, от друга страна. Също така бе заявено, че Комисията не е направила правилна оценка на вредоносното въздействие на спада на потреблението в ЕС и по този начин е действала в нарушение на член 3, параграф 7 от основния регламент.
(104)
Първата част от посоченото по-горе твърдение бе подробно разгледана в съображения 99-102 от регламента за временните мерки. Въздействието на икономическата криза върху вредата действително бе разгледано и в съображение 101 от регламента за временните мерки се признава, че икономическият спад и свиването а търсенето са се отразили отрицателно на състоянието на промишлеността на Съюза и че са увеличили вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Това обаче не намалява ощетяващото вредоносно въздействие на дъмпинговия внос на ниски цени от Китай върху пазара на Съюза през разглеждания период. С други думи, икономическата криза през РП е допринесла за засилването на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, но във всички случаи вносът от КНР е нанесъл вредата, която се смята за съществена по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент. Следователно това твърдение бе отхвърлено.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(105)
Нито едно от твърденията, представени от заинтересованите страни, не доказва, че въздействието на фактори, различни от дъмпинговия внос от КНР, е от такова естество, че да се наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и установената вреда. Предвид горепосоченото и поради отсъствието на други становища, които все още да не са били разгледани, се стига до заключението, че дъмпинговият внос от КНР е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
(106)
Заключенията относно причинно-следствената връзка, обобщени в съображения 117-119 от регламента за временните мерки, се потвърждават.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(107)
Предвид становищата на страните Комисията извърши допълнителен анализ на всички твърдения, които имат отношение към интереса на Съюза.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(108)
Жалбоподателите отново изтъкнаха, че налагането на антидъмпингови мерки е от основно значение, за да може промишлеността на Съюза да продължи да бъде жизнеспособна и да функционира и за в бъдеще, тъй като ерозията на цените, причинена от дъмпинговия внос от КНР, е засегнала сериозно продажбите, рентабилността и способността за инвестиране на промишлеността на Съюза. Поради отсъствието на други конкретни становища по този въпрос съображения 122-126 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2. Интерес на несвързаните вносители в Съюза
(109)
Поради отсъствието на други конкретни становища по този въпрос съображения 127 и 128 от регламента за временните мерки се потвърждават.
3. Интерес на ползвателите
(110)
След налагането на временните мерки редица ползватели и асоциации на ползватели, които не бяха изразили становище по време на предварителния етап, заявиха своя интерес и изразиха становища.
(111)
Много ползватели изразиха същите общи становища по някои от въпросите, които вече бяха анализирани в регламента за временните мерки, без да предоставят нова информация за тях или допълнителни доказателства в подкрепа на твърденията си. По други въпроси обаче бе получена нова информация, която впоследствие бе анализирана.
(112)
Редица заинтересовани страни заявиха, че оказаното от ползвателите съдействие не е представително за сложността на сектора и че повечето ползватели са малки или средни дружества, чието положение и гледна точка не са били взети под внимание при анализа на интереса на Съюза.
(113)
В тази връзка на първи място следва да се припомни, че 13 ползватели попълниха въпросник, а няколко други представиха в допълнение и становища. Освен това редица асоциации, действащи от името на ползватели, представиха становища. Също така много от тези заинтересовани страни представиха вижданията си по време на изслушване. След коригиране на броя поради изключването на преждите от обхвата на продукта оказалите съдействие ползватели представляваха около 24 % от вноса на разглеждания продукт. Такова ниво на съдействие се смята за представително.
(114)
Въпреки това се признава, че повечето ползватели, попълнили предназначения за тях въпросник, са по-скоро големи по размер дружества. В това отношение Комисията е зависима от съдействието, което ѝ е било оказано в крайна сметка. Въпреки това се смята, че благодарение на съдействието, оказано от няколко асоциации (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF), тревогите на малките и средните дружества са били изразени и са били взети под внимание.
(115)
Редица ползватели и една асоциация оспориха направената в съображение 130 от регламента за временните мерки оценка на Комисията относно броя на заетите лица в промишления сектор, който е ползвател на стъклени влакна. В тази връзка следва да се припомни, че в съображение 130 от регламента за временните мерки Комисията оценява общия брой на работещите в цялата промишленост надолу по веригата на промишлеността на Съюза, съставена от дружества, използващи продукти от стъклено влакно, включително производството на продукти надолу по веригата, на приблизително 50 000 до 75 000 души. Според посочените по-горе заинтересовани страни този брой може да достигне общо 200 000 до 250 000 души и от тях бе поискано да обосноват тези оценки. Въпреки че една асоциация (European Boating Industry) представи известни данни в подкрепа на тази оценка, свързани със сектора на строенето на лодки, не бяха представени убедителни доказателства, чрез които да се установи връзка между тези данни за заетостта и разглеждания продукт и сходния продукт.
(116)
Във всеки случай установяването на интереса на ползвателите на стъклени влакна въз основа на такива общи данни, които включват общия брой на заетите лица на всички равнища надолу по веригата на промишлеността на Съюза, включително подразделенията на мултинационални дружества, които нямат никаква връзка с продуктите от стъклено влакно, ще засегне сериозно правдоподобността на анализа на интереса на Съюза.
(117)
Следва също така да се припомни, че, както е посочено в съображение 130 от регламента за временните мерки, според Комисията броят на заетите лица в подразделенията, ползватели на стъклени влакна, на онези дружества, които са използвали китайски стъклени влакна през РП, е бил около 27 000 души. Тази оценка е изготвена въз основа на подробните данни, които ползвателите са представили в отговорите си на въпросника конкретно за заетостта на Съюза в тези подразделения. Тя е получена, като тези цифри са събрани и екстраполирани към целия внос на разглеждания продукт от Китай през РП. Екстраполирането е въз основа на дела на съдействащите ползватели по отношение на целия внос на разглеждания продукт от Китай през РП.
(118)
Накрая, в тази връзка следва също така да се отбележи, че вследствие на изключването на преждите от обхвата на продукта посочената по-горе оценка трябваше да бъде преразгледана. В резултат на преразглеждането заетостта бе изчислена на около 22 000 души.
3.1. Въздействие на произтичащите от митата разходи върху рентабилността на ползвателите
(119)
Редица ползватели заявиха, че в съображения 132-136 от регламента за временните мерки Комисията е подценила въздействието на временното антидъмпингово мито върху рентабилността, а оттам и върху жизнеспособността на европейския промишлен отрасъл с ползватели. Според тях действителното въздействие е много по-голямо, като нивото на временното мито е застрашило съществуването на много от тези предприятия в Съюза.
(120)
В тази връзка е важно да се отбележи, че икономическата оценка в регламента за временните мерки бе направена въз основа на икономическите данни, предоставени от ползвателите, оказали съдействие при разследването. В действителност това бе единствената налична информация по въпроса, която можеше да бъде проверена. Голям брой ползватели разкритикуваха оценката, но само един от тях предостави допълнителна информация, която би могла да се използва за изготвянето на по-точен анализ. Във всеки случай въпросната страна е ползвател на прежди и подадената от нея информация в крайна сметка не бе използвана при анализа на въздействието на разходите.
(121)
Направени бяха допълнителни заявления, според които въздействието върху малките и средните ползватели е по-голямо от посоченото. Въпреки това тези ползватели не оказаха пълно съдействие и конкретните доказателства, които бяха предоставени по този въпрос, бяха малко. Сред оказалите съдействие ползватели действително има няколко мултинационални дружества, по отношение на които отражението на митата вероятно е по-ограничено. Въпреки това, за да се изключи този изкривяващ ефект при изчисляването, на окончателния етап Комисията определи какво е средното въздействие върху разходите само за използващото стъклени влакна подразделение на съдействащите ползватели вместо на целите дружества - вж. съображение 123 по-долу.
(122)
Вследствие на изключването на преждите от обхвата на продукта оценката, направена на предварителния етап, трябваше да бъде преразгледана, като от анализа се изключват дружествата, използващи прежди. Освен това в оценката трябваше да бъдат внесени допълнителни изменения във връзка с нивата на митата, които следва да бъдат приложени (вж. съображение 139 по-долу).
(123)
Предвид посочените по-горе преразглеждания изчисленото въздействие на митото върху промишления отрасъл с ползватели ще бъде средно едва около 0,5 до 2,3 процентни пункта от печалбата на използващите стъклени влакна подразделения на ползвателите. Следователно въздействието ще се окаже много по-слабо от очакваното на предварителния етап, а може би дори и незначително, тъй като е малко вероятно слабо повишаване на себестойността като това, което евентуално ще бъде предизвикано от предварително наложените митнически ставки, да не може да бъде прехвърлено изцяло или поне частично.
(124)
Действително, що се отнася до способността за прехвърляне на повишаването на себестойността, от жалбоподателя бе получена информация във връзка с промените в себестойността на смолите - друг важен разход за ползвателите, който понякога представлява дори по-голямата част от себестойността на композитните крайни продукти. Според тази информация, ако продажната цена на стъклените влакна (себестойността за ползвателите) се е запазила стабилна за много дълъг период от време, то за същия период себестойността на смолите се е увеличила двойно. От края на 2009 г. увеличаването на цените на смолите отново ще е съществено. Въпреки това значително повишаване на цената ползвателите продължиха да купуват тази основна суровина и да продават крайните си продукти, като същевременно продължиха да са конкурентоспособни. Следователно има вероятност те да са успели да прехвърлят поне част от повишаването на себестойността върху клиентите си. Ако такова значително повишаване на себестойността може (отчасти) да бъде прехвърлено върху клиентите, няма причина това да не може да бъде направено и с антидъмпинговото мито върху стъклените влакна на нивото на отстраняване на вредата.
(125)
Някои страни изтъкнаха, че ползвателите, сред които и групи на световно равнище, преместват или ще преместят производството си извън Съюза, което може да доведе до изгубването на работни места сред ползвателите от Съюза; това може да има отражение и върху клиентите на ползвателите, както и върху производителите на пластмаси, които също доставят материали на ползвателите на стъклени влакна, произвеждащи композитни материали. Това обаче е възможна последица от налагането на мита върху който и да е междинен продукт, а не само върху стъклените влакна. Ползвателите надолу по веригата могат също така да кандидатстват за закрила в рамките на антидъмпинговата процедура, както това вече се случи за мрежестите тъкани от стъклени влакна. Във всеки случай изтъкването на всяко подобно въздействие ще се окаже много ограничено поради нивата на митата, които ще бъдат приложени (вж. съображение 139 по-долу).
(126)
Предвид посоченото по-горе може да се направи заключението, че оцеляването на нито един от ползвателите, оказали съдействие при разследването и представили икономически данни, които Комисията е успяла да разгледа, не е застрашено вследствие на увеличаването на разходите, предизвикано от предложените мерки.
3.2. Сигурност на доставките
(127)
Няколко ползватели изтъкнаха отново, че сигурността на доставките на пазара на Съюза е застрашена и че антидъмпинговите мерки допълнително са влошили тази ситуация. Те подкрепиха твърдението си с доказателства, като подчертаха неспособността на промишлеността на Съюза да осигури доставки на стъклени влакна за промишления отрасъл с ползватели в искания обем и на исканите цени. В същия дух изявлението на Комисията, че неизползваният капацитет на ЕС е достатъчно голям, за да замени вноса от КНР, бе окачествено като опростено и неоснователно.
(128)
Въпросът бе анализиран по-подробно. Жалбоподателят предостави също така нова информация за обема на производството, използването на капацитета и търсенето. От анализа на така получената информация бе потвърдено, че наистина през първата половина на 2010 г. е имало трудности при доставянето на някои продукти, произвеждани от промишлеността на Съюза, поради недостига на складови наличности вследствие на възстановяването на пазара след икономическата криза. Междувременно обаче и в съответствие с очакванията в това отношение, отразени в регламента за временните мерки (съображения 145-149), увеличаването на търсенето, изглежда, се е стабилизирало и бяха предоставени доказателства, че през 2010 г. доставчиците в ЕС значително са повишили производството си, което е налично незабавно. Също така бе съобщено за допълнително увеличаване на производствения капацитет на промишлеността на Съюза в краткосрочен и в средносрочен план. Освен това бяха представени доказателства за значително увеличаване на производствения капацитет в редица други държави производителки извън Съюза.
(129)
Актуализираните данни за производството и за производствения капацитет по отношение на преждите не бяха толкова успокоителни; в независимо пазарно проучване също се подчертава, че ситуацията по отношение на доставките на прежди определено не е толкова благоприятна. Поради изключването на преждите от обхвата на продукта обаче този проблем вече не е от значение.
(130)
Редица ползватели заявиха също така, че някои производители от Съюза са увеличили значително цените на някои продукти непосредствено преди публикуването на регламента за временните мерки и са започнали да настояват за увеличаване на цените при поискване на допълнителни количества от ползвателите. Също така бе посочено, че някои производители от Съюза са се съгласявали да подпишат само краткосрочни договори (за по-малко от една година) за разлика от преди. В подкрепа на това бяха предоставени някои доказателства, което беше възприето от ползвателите като потвърждение на факта, че промишлеността на Съюза няма да е в състояние да осигури исканите от пазара количества на приемливи цени.
(131)
В тази връзка следва да се отбележи, че след налагането на антидъмпинговите мерки може да се очаква известно повишаване на цените на пазара на Съюза. Следователно не е необичайно да се наблюдава и известно увеличаване на цените, практикувани от страна на производителите от Съюза. Що се отнася до краткосрочните договори, това е въпрос между купувача и продавача и не е непременно свързан с временен недостиг на доставките, а може да бъде обяснен с множество други фактори, засягащи пазара. Във всеки случай, както вече бе посочено в съображение 128 по-горе, ситуацията по отношение на доставката на стъклени влакна, изглежда, се нормализира през 2010 г. Поради тези причини посочените по-горе твърдения се отхвърлят.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(132)
Въз основа на посоченото по-горе заключенията в съображения 150 и 151 от регламента за временните мерки се потвърждават и се стига до окончателното заключение, че след претегляне на предимствата и недостатъците не съществуват неоспорими доводи срещу налагането на окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(133)
Жалбоподателят заяви, че целевата печалба от 5 %, която бе определена на предварителния етап, е прекалено ниска и повтори виждането си, че ниво между 12 и 15 % е по-оправдано, като се има предвид фактът, че свързаната с производството на стъклени влакна промишленост е много капиталоемка. Според него за постигането на добра възвръщаемост на капитала и осъществяването на нови инвестиции е необходимо много по-високо ниво на рентабилност. Въпреки това не бяха представени убедителни доказателства за посоченото по-горе твърдение, вследствие на което се заключава, че определеният на предварителния етап марж на печалбата от 5 % следва да бъде запазен.
(134)
Що се отнася до определянето на нивото на отстраняване на вредата, както вече бе посочено в съображение 71 по-горе, промените в методологията, които се отразиха на изчисляването на подбиването на цените, а именно i) изключването на преждите; ii) групирането на видовете на продукта; и iii) корекцията, свързана с разходите след вноса, бяха приложени и по отношение на изчисляване на нивото на отстраняване на вредата.
(135)
За да се изключат преждите и да се вземат предвид особеностите на всяка група от продукти (ровинги, нарязани снопчета и матове) при анализа на вредата, Комисията използва подробната финансова информация, представена от включените в представителната извадка производители от Съюза за всеки вид на продукта. В тази връзка бяха използвани отделните финансови данни за основните групи от продукти (ровинги, нарязани снопчета и матове) вместо общите данни, които бяха използвани в предварителните изчисления и които включваха преждите (вж. съображение 155 от регламента за временните мерки). Полученият от изчислението резултат отразява по-добре ситуацията на пазара и взема под внимание, доколкото е възможно, преразгледания обхват на продукта и особеностите на основните видове на продукта.
(136)
Посочените по-горе промени доведоха до съществено преразглеждане на предварителните нива на отстраняване на вредата.
2. Окончателни мерки
(137)
В контекста на посоченото по-горе се смята, че в съответствие с член 9 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт.
(138)
Тъй като понастоящем нивата на отстраняване на вредата са по-ниски от установените дъмпингови маржове, окончателните мерки следва да бъдат въз основа на нивото на отстраняване на вредата.
(139)
Въз основа на посоченото по-горе митническата ставка, изразена като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, е следната:
Производител износител
Предложено антидъмпингово мито (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Всички останали дружества
13,8
(140)
Индивидуалната за всяко дружество ставка на антидъмпинговото мито, посочена в настоящия регламент, беше определена въз основа на заключенията от настоящото разследване. Следователно тя отразява ситуацията, установена по време на разследването по отношение на разглежданото дружество. Така тази митническа ставка (за разлика от митото, което се прилага в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилага изключително върху вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от посоченото дружество. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тази ставка и подлежат на обмитяване по ставката, приложима за „всички други дружества“.
(141)
Всяко искане за прилагане на тази индивидуална за всяко дружество ставка на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на субекта или след създаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща до Комисията (5). заедно с цялата съответна информация, по-специално относно всяка промяна в дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и износа, свързани например с промяната на наименованието или с промяната в структурите за производство и продажби. При необходимост регламентът ще бъде съответно изменян посредством обновяване на препратката към дружеството, което се ползва от индивидуална митническа ставка.
(142)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото, приложимо за цялата държава, следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Съюза през ПР.
3. Окончателно събиране на временните мита
(143)
С оглед размера на установения дъмпингов марж и предвид нивото на вредата, нанесена на промишлеността на Съюза, се смята за необходимо сумите, обезпечени посредством временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, да се съберат окончателно до размера на сумата на наложените окончателни мита. Тъй като понастоящем преждите са изключени от обхвата на продукта (вж. съображения 13-24), сумите, които бяха временно обезпечени върху вноса на прежди, следва да бъдат освободени. Тъй като окончателните ставки на митото са по-ниски от временните ставки на митото, временно обезпечените суми, превишаващи окончателната ставка на антидъмпинговото мито, следва да бъдат освободени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено в стандарт ISO 1887); и на матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем включени в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и ex 7019 31 00 (кодове по ТАРИК 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 и 7019310099), и с произход от Китайската народна република.
2. Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от посочените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. и Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Всички други дружества
13,8
A999
3. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Освобождават се сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 812/2010 върху вноса на прежди от нишки от стъклено влакно, с изключение на прежди, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887), понастоящем включени в код по КН ex 7019 19 10 (кодове по ТАРИК 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 и 7019191079), и с произход от Китайската народна република.
2. Окончателно се събират сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 812/2010 върху вноса на нарязани снопчета стъклено влакно с дължина, непревишаваща 50 mm; на ровинги от стъклено влакно, с изключение на ровинги от стъклено влакно, които са импрегнирани и промазани и имат загуба на маса при накаляване над 3 % (както е определено от стандарт ISO 1887); и на матове от нишки от стъклено влакно, с изключение на матове от стъклена вата, понастоящем включени в кодове по КН 7019 11 00, ex 7019 12 00 и ex 7019 31 00 (кодове по ТАРИК 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 и 7019310099), и с произход от Китайската народна република. Обезпечените суми, които превишават ставките на окончателните антидъмпингови мита, се освобождават.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 9 март 2011 година.
A TANÁCS 248/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2011. március 9.)
a Kínai Népköztársaságból származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK
(1)
A Bizottság a 812/2010/EU rendeletben (2) (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó egyes folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozóan.
(2)
A Bizottság a dömpingellenes eljárást az egyes, folytonos üvegszálból készült termékek uniós gyártásának jelentős részét - ebben az esetben több mint 50 %-át - képviselő gyártók nevében a European Glass Fibre Producers Association (APFE, jelenlegi nevén: GlassFibreEurope) (a továbbiakban: panaszos) által 2009. november 3-án benyújtott panaszt (a továbbiakban: panasz) követően indította meg.
(3)
A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (14) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2008. október 1. és 2009. szeptember 30. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgált időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
B. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE
(4)
Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: az ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.
(5)
A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Az ideiglenes rendelet (11) preambulumbekezdésében említett ellenőrzéseken kívül további ellenőrzésre került sor a felhasználói kérdőív kitöltésével közreműködő, üvegszálat felhasználó vállalatok egyikének, a Saertexnek a németországi saerbecki telephelyén.
(6)
Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról az e rendeletnek megfelelően felülvizsgált főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.
(7)
Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.
1. A vizsgálat köre: Malajziából, Tajvanról és Törökországból származó behozatal
(8)
Egy exportáló gyártó azt állította, hogy az egyes folytonos üvegszálból készült termékek Malajziából, Tajvanról és Törökországból származó behozatalát is be kell vonni ezen vizsgálat körébe. Érvei szerint ezen országok kizárása megkülönböztető jellegű, mivel az ideiglenes megállapítások szerint az e három országból érkező behozatal mennyisége nem elhanyagolható, és nyilvánvalóan bizonyítható az áralákínálás.
(9)
E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy az eljárás megindításakor nem állt rendelkezésre az ezen országokból származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításához elegendő bizonyíték az ezekből az országokból származó dömpingre, károkozásra és okozati összefüggésre vonatkozóan, ahogyan azt az alaprendelet 5. cikkének (2) bekezdése megköveteli. Ellenkezőleg, a behozatal mennyiségét illetően a panaszosok olyan információkkal szolgáltak, amelyek szerint 2004 óta csökkent a más országokból származó behozatal és azok piaci részesedése.
(10)
Ami Malajziát, Tajvant és Törökországot illeti, az ideiglenes szakaszban végzett elemzés megerősítette, hogy a figyelembe vett időszak során a Tajvanból és Törökországból származó behozatal egyaránt csökkent (2 %-ról 1,5 %-ra, illetve 2,9 %-ról 2,5 %-ra), míg a Malajziából származó behozatal kismértékben, 1 %-ról 1,7 %-ra emelkedett. Jóllehet ezek a behozatali szintek meghaladják az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében előírt csekély mértékű behozatal szintjét, az említett országok vizsgálatba való bevonásához szükséges egyéb követelmények nem teljesültek. Különösen fontos, hogy nem érkezett olyan információ, amely az említett országok bármelyikéből származó dömpingre utalna. A Malajzia, Tajvan és Törökország bevonására irányuló kérelmet ezért elutasították.
C. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
1. Érintett termék
(11)
Emlékezni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (15) preambulumbekezdése szerint az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő érintett termék a következő: a jelenleg a 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10, illetve az ex 7019 31 00 KN-kód alá tartozó, legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegszál; üvegszál előfonat; üvegszál pászma és fonal, illetve üvegszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével (a továbbiakban: érintett termék).
(12)
Továbbá, az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdése szerint az a döntés született, hogy ideiglenesen a fonalakat is az érintett termékhez tartozónak tekintik, noha a végleges szakaszban a kérdést további vizsgálatnak és mérlegelésnek kell alávetni.
1.1. Fonalak
(13)
Az ideiglenes intézkedések nyilvánosságra hozatalát követően a fonalak kizárására irányuló kérelmet tovább vizsgálták. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes intézkedések bevezetését megelőzően számos, a fonalak kizárása mellett érvelő véleményt nyújtottak be (lásd az ideiglenes rendelet (18) és (19) preambulumbekezdését). Ezenfelül az ideiglenes intézkedések bevezetését követően az érdekelt felek jelentős mennyiségű, részletes információval szolgáltak. Valamennyi észrevételt részletes elemzésnek vetették alá, az alábbiak szerint.
(14)
Számos érdekelt fél azt állította, hogy a fonalakat meg kell különböztetni az ideiglenes rendelet (17) preambulumbekezdésében említett három másik alapvető terméktípustól, mivel: i) a fonalak eltérő fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek; ii) a fonalak és a három másik alapvető terméktípus gyártási folyamata különbözik; és iii) a fonalakat más célokra használják fel.
(15)
Az i) és ii) érvre vonatkozóan bizonyítékot nyújtottak be, amely rámutatott egyrészről az előfonatok, a vágott szálak és a szövedékek, más részről pedig a fonalak egyedi jellemzőire. Az információkból kiderült, hogy a szövedékek és a vágott szálak jellemzően előfonatokból, és nem fonalból készülnek. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az uniós gazdasági ágazat vitatta ezt a megkülönböztetést, azt állítva, hogy egyes különleges vágott szálak valójában fonalból készülnek. Az azonban, hogy egyes különleges vágott szálak fonalból készülnek, nem jelenti azt, hogy a fonalakat az érintett termék definíciójába tartozónak kell tekinteni (lásd az alábbi (20) preambulumbekezdést).
(16)
Egy érdekelt fél egy vezető kutatóintézet által készített tanulmányt nyújtott be az alapvető fizikai és kémiai jellemzők különbségére vonatkozó első állítást illetően. A tanulmány többek között az előfonatok és a fonalak fizikai és kémiai jellemzőit hasonlította össze. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően fenntartások merültek fel az összehasonlítás eredményeit illetően, aminek következtében egyes fonalfelhasználók fontos észrevételeket tettek. Ezekből az információkból megállapítható, hogy az előfonatok, a szövedékek és a vágott szálak alapvető kémiai összetevője a szilán, egy kémiai kötőanyag, amely megkönnyíti a gyanta felszívódását a mátrixképzéskor. A fonalak rendszerint nem ilyen kémiai anyaggal, hanem egy keményítőolaj-alapú vegyi anyaggal (enyv) készülnek, amelyet kenő- és védőanyagként használnak, hogy a fonalat ellenállóvá tegyék a nagy sebességű szövés igénybevételével szemben. Az előfonatoktól eltérően, ahol a kötőanyag segíti a gyanta felszívódását, az enyv taszítja a gyantát. Ami az alapvető kémiai jellemzőket illeti, azt is megállapították, hogy a fonalak üveganyaga a többi terméktípus alapanyagánál állandóbb összetételű és egységesebb részecskeméretű.
(17)
A fonalak és a többi terméktípus alapvető fizikai jellemzői a jelek szerint nem egyeznek. Köztudott, hogy a fonalak rendszerint az előfonatoknál finomabb, jóval kisebb szálátmérőjű és lineáris sűrűségű anyagok. Emellett a fonal az egyetlen sodort terméktípus (noha létezik nulla sodratszámú is).
(18)
A gyártási folyamatok különbözőségére vonatkozó második állítást illetően, noha valamennyi fél elismeri, hogy a négy alapvető terméktípus szilikáthomokot, szódahamut, mészkövet, kaolint és dolomitot tartalmazó olvasztott üvegből készül, amelyet többfuratos, hőálló platina-ródium tálcákon (a továbbiakban: szálhúzó fej) húznak keresztül, a fonalak gyártási folyamata több ponton jelentősen eltér a többi vizsgált termékétől. A fonalak gyártása fokozottabb pontosságú és stabil hőmérséklet-ellenőrzést és energiabevitelt, és így szigorúbb szabályozási paramétereket igényel (a szálhúzó fej teljesítménye stb.). Mivel a szálhúzó fejek furatai kicsik, a gyártási teljesítmény jóval kisebb, mint a többi termék esetében. Ennélfogva a kemencéket általában vagy fonalak, vagy előfonatok gyártására használják - az üvegszálgyártók gazdasági okokból egyazon kemencében nem váltogatják e két termék gyártását. További különbség a gyártási folyamatban, hogy a szálhúzást követően a fonalakat sodorják.
(19)
Az eltérő alkalmazásokra vonatkozó iii) érvelést illetően megállapították, hogy a fonalak előfonatokkal, vágott szálakkal és szövetekkel szembeni eltérő kémiai jellemzői összefüggésben állnak a fonal eltérő felhasználási módjaival. Jóllehet ideiglenesen megállapították, hogy „az érintett termék szinte valamennyi különböző típusa (…) alapvetően azonos felhasználási célokkal rendelkezik”, az ideiglenes nyilvánosságra hozatal után kapott észrevételek alapján a kérdést tovább vizsgálták, és megállapították, hogy míg az előfonatokat, vágott szálakat és szövedékeket a kompozitokban a műanyag megerősítésére használják, a fonalak felhasználása elsősorban műszaki célú szövetalkalmazásokat, például nagy teljesítményű szigetelési, burkolási és szűrési alkalmazásokat szolgáló, jóval könnyebb anyagok gyártásához történik. Bizonyos esetekben a fonalak megerősítési célra is használhatók, ez azonban feltehetően csak igen kevés esetben fordul elő, és figyelembe véve a fonalaknak az előfonatokhoz viszonyított rendkívül magas önköltségi árát, gazdasági okokból nem túl valószínű.
(20)
A fenti eltéréseket figyelembe véve nem meglepő, hogy a piac is másképpen tekint a fonalra, mint a másik három termékre. Két felhasználó és az uniós gazdasági ágazat is benyújtott egy piaci jelentést, amely egy, kompozitanyagokra szakosodott független folyóiratban jelent meg. A jelentés, amely semmilyen módon nem kapcsolódott a dömpingellenes eljáráshoz, először kifejtette, hogy gyártási és felhasználási okokból különbséget kell tenni a fonalak és az előfonatok között. Ezt követően részletesen elemezte a két csoport i) az előfonatokra, a vágott szálakra és a szövedékekre; illetve a (ii) fonalakra vonatkozó (3) teljes üvegszálgyártási kapacitását.
(21)
Ami a fonal többi alapvető terméktípussal való esetleges helyettesíthetőségét illeti, meg kell jegyezni, hogy - amint azt az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdése is kimondja - ez elméletben lehetséges, mivel a fonal használható néhány alkalmazási célra más típusok helyett. További elemzést követően azonban a Bizottság megállapította, hogy a gyakorlatban ez a lehetőség gazdaságilag egyáltalán nem életképes, mivel a fonalak, illetve a többi termék gyártási költségei között jelentős különbségek vannak, amelyeket a gyártási folyamatoknak a fenti (18) preambulumbekezdésben említett eltérései magyarázhatnak.
(22)
A vizsgálat elindításának alapjául szolgáló panaszban kifejezetten kitértek arra, hogy az érintett termék egyetlen egyedi funkcióval, és következésképpen céllal vagy felhasználással rendelkezik, ez pedig a kompozitokban a műanyag megerősítése. A fenti elemzés azonban megállapította, hogy a fonalak, illetve az előfonatok (és a vágott szálak és szövedékek) gyártási folyamatában tapasztalható különbségek alapvetően eltérő fizikai és kémiai alaptulajdonságokat eredményeznek a fonalak eltérő alkalmazásait, ideértve számos, a kompozitanyagoktól eltérő alkalmazási célt is figyelembe véve. A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az erre vonatkozóan benyújtott észrevételek nem módosították érdemben ezt a megállapítást.
(23)
A fentieket figyelembe véve elfogadták az arra vonatkozó kérelmet, hogy a fonalat az előfonatoktól, vágott szálaktól és szövedékektől eltérő fizikai és kémiai jellemzői, valamint eltérő felhasználási céljai miatt ki kell zárni. Ennélfogva megállapítható, hogy a fonalakat ki kell zárni az érintett termék ideiglenes rendeletben meghatározott definíciójából. A fonalak ezért a továbbiakban nem tartoznak az eljárás hatálya alá.
(24)
Meg kell jegyezni továbbá, hogy az egyik érdekelt fél a vékony fonalak kizárására irányuló kérelmet nyújtott be, ez azonban az összes fonál kizárása miatt tárgytalanná vált.
1.2. Texturált előfonatok
(25)
Az egyik érdekelt fél a texturált előfonatok kizárását kérte. Kérelmét arra az érvelésre alapozta, hogy a texturált előfonatokat az impregnált előfonatokra vonatkozó elv szerint kellene kezelni, mivel a termék már nem előfonat, hanem a termelési lánc alsóbb szintjén található termék.
(26)
Ezzel kapcsolatban ismét meg kell említeni egyes impregnált előfonatok kizárásának okát. Valóban sor került egyes előfonatok és fonalak kizárására, mivel ezeket a típusokat különleges bevonattal vagy impregnálószerrel kezelték, és izzítási veszteségük meghaladja a 3 %-ot, azaz eltérő fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek.
(27)
Köztudott, hogy a texturált előfonatokat nem látták el bevonattal és nem impregnálták, izzítási veszteségük mértéke pedig 0,3 és 0,13 % között van. Éppen ezért egyértelműen különböznek az impregnált előfonatoktól, amelyek kizárására az ideiglenes szakaszban sor került. Azt is megállapították, hogy a többi előfonathoz, vágott szálhoz és szövedékhez hasonlóan a texturált előfonatokat elsősorban a kompozitokban a műanyag megerősítésére használják. Így tehát azok egyértelműen a termékkörnek a panaszban és az eljárást megindító értesítésben szerepelő definíciójába tartoznak, egyaránt, és nyilvánvalóan nincs olyan ok, amely a kizárásukat indokolná.
(28)
Megállapítható tehát, hogy a texturált előfonatok egyértelműen és vitathatatlanul az eljárás szerinti termékkörbe tartoznak, és az ebből való kizárásukra vonatkozó kérelem nem kellően megalapozott, így azt el kell utasítani.
1.3. Következtetés
(29)
A termékkörrel kapcsolatban további felvetés nem érkezett.
(30)
A fentieket figyelembe véve indokolt módosítani a termékkörnek az ideiglenes rendeletben szereplő meghatározását. Az érintett termék a végleges fogalommeghatározás szerint így: legfeljebb 50 mm hosszúságú, vágott üvegszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével.
2. Hasonló termék
(31)
Idevonatkozó állítások vagy észrevételek hiányában, és figyelembe véve a (13)-(23) preambulumbekezdésben szereplő megállapításokat, jóváhagyják az ideiglenes rendelet (20) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
D. DÖMPING
1. Piacgazdasági elbánás
(32)
Az ideiglenes intézkedések nyilvánosságra hozatalát követően a piacgazdasági elbánásban nem részesített egyik exportáló gyártó/csoport megismételte, hogy nem ért egyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelmének az elutasításával. Az említett exportáló gyártó/csoport azonban csupán az eljárás során korábban elhangzott állításokat ismételte, új érvekkel nem szolgált. Emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendeletben foglaltak szerint a korábbi érvekre az érintett exportáló gyártóval/csoporttal folytatott egyéni konzultáció során részletesen kitértek.
(33)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az érintett exportáló gyártó/csoport azt állította, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta az általa benyújtott új bizonyítékokat. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy az említett bizonyíték mindössze a vállalat igazgatótanácsának összetételével kapcsolatban korábban felvetett és megválaszolt érvelést igazoló dokumentumok benyújtását jelentette. Nem mutattak be tehát olyan új bizonyítékot, amely megkérdőjelezte volna az érintett exportáló gyártó/csoport piacgazdasági elbánás iránti kérelmének elutasítására vonatkozó döntést.
(34)
Következésképpen véglegesen jóváhagyják az érintett exportáló gyártó/csoport piacgazdasági elbánás iránti kérelmével kapcsolatos ideiglenes megállapításokat.
(35)
További észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)-(29) preambulumbekezdésében a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapításokat véglegesen jóváhagyják.
2. Egyéni elbánás
(36)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a piacgazdasági elbánásra vonatkozó döntéshez észrevételt fűző exportáló gyártó/csoport az egyéni elbánásra irányuló kérelmének elutasítását is kifogásolta. Azt állította, hogy a Bizottság nem szolgált kellő magyarázattal az említett kérelem elutasításáról.
(37)
Ismét hangsúlyozni kell, hogy az ideiglenes rendeletnek a piacgazdasági elbánást elemző részében szereplő (26) preambulumbekezdés szerint az említett vállalat igazgatótanácsában található igazgatók többségét egy többségi állami tulajdonban álló vállalat jelölte ki. Következésképpen nem lehetett kizárni, hogy az állam jelentős mértékben meghatározhatja az exportáló gyártó döntéshozatali folyamatát.
(38)
Mivel az érintett exportáló gyártó nem tudta bizonyítani az államtól való függetlenségét, megállapították, hogy nem teljesítette az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében előírt követelményeket, ezért az egyéni elbánásra irányuló kérelmét el kell utasítani.
(39)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a fenti exportáló gyártó és más, egyéni elbánásban nem részesített exportáló gyártók úgy érveltek, hogy az egyéni elbánás iránti kérelmük elutasítása nem áll összhangban a WTO vizsgálóbizottságnak a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemekre vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedésekről szóló, DS 397. számú vitáról készült jelentésével. Fontos megjegyezni, hogy a vizsgálóbizottság fenti jelentése nem végleges, mivel azt a WTO vitarendezési testülete még nem fogadta el. A vizsgálóbizottság jelentése elleni fellebbezési időszak sem járt még le. A kérelmet ezért elutasították.
(40)
Ebből következően, és az egyéni elbánásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában, véglegesen jóváhagyják az ideiglenes rendelet (30)-(33) preambulumbekezdésében foglaltakat, és véglegesen megállapítható, hogy nem részesíthetők egyéni elbánásban azok a mintavételbe bevont exportáló gyártók/csoportok, amelyeknek piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmét elutasították.
3. Rendes érték
3.1. A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbírálásban részesített exportáló gyártó/csoport esetén
(41)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően a piacgazdasági elbánásban részesített exportáló gyártó/csoport közölte, hogy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben eladott (vagy egyáltalán nem értékesített) terméktípusok esetén a hasonló termék rendes értékét a számtanilag képzett rendes érték alapján kellene kiszámítani, és nem úgy, ahogyan azt a Bizottság tette - tehát a nagyon hasonló terméktípusok (megfelelően kiigazított) reprezentatív belföldi árának rendes értékként történő alkalmazásával.
(42)
A kérelmet elfogadták, és a nem reprezentatív terméktípusok rendes értékét (azaz azokét, amelyek belföldi értékesítése nem érte el az Európai Unióba irányuló exportértékesítés 5 %-át, vagy amelyeket a belföldi piacon egyáltalán nem értékesítettek) a (terméktípusonkénti) gyártási költség, valamint az eladási, általános és adminisztratív költségek, illetve a nyereség összege alapján számították ki. Meglévő belföldi értékesítés esetén az érintett terméktípusokra a belföldi piacon kötött összes ügylet terméktípusonkénti nyereségét vették figyelembe (mivel e terméktípusoknak az összes belföldi piaci ügyletéről bebizonyosodott, hogy nyereséges, az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésében előírt kritérium egyértelműen teljesült). Belföldi értékesítés hiányában az átlagos nyereséget vették figyelembe. Egy terméktípus esetében, amelyhez nem adtak meg gyártási költséget, egy nagyon hasonló típus számtanilag képzett rendes értékét alkalmazták.
(43)
A fennmaradó terméktípusokat illetően ezt követően megvizsgálták, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített érintett termék egyes típusai az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdésének megfelelően és az ideiglenes rendelet (37)-(40) preambulumbekezdésében foglaltak szerint rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek tekinthetők-e.
(44)
A további vizsgálat megállapította, hogy csupán néhány hasonló terméktípus nyereséges értékesítése haladta meg a belföldi összértékesítés 80 %-át, így valamennyi belföldi értékesítés felhasználható az e terméktípusok rendes értéke átlagárának kiszámításához. A fennmaradó terméktípusok esetében csak a nyereséges értékesítéseket használták fel.
(45)
A végleges nyilvánosságra hozatalt követően a piaci elbánásban részesített exportáló gyártó/csoport kifejtette, hogy a nem reprezentatív terméktípusok rendes értékének megállapításához használt, és a fenti (42) preambulumbekezdésben ismertetett módszer, vagyis az érintett terméktípusok nyereséges tranzakcióiból származó nyereség alkalmazása ellentétes az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében előírtakkal. Azzal érvelt továbbá, hogy egy adott terméktípus rendes értékének meghatározásakor bevett gyakorlat az összes terméktípus valamennyi nyereséges tranzakciójából származó átlagos nyereség alkalmazása, valamint hogy e gyakorlat bármilyen módosítása sértené a jogbiztonság elvét.
(46)
Meg kell jegyezni, hogy a (42) preambulumbekezdésben ismertetett módszer összhangban áll az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével, amelynek értelmében a nyereség összegének a szokásos kereskedelmi forgalomban a gyártó vagy exportőr hasonló terméke értékesítésének tényleges adatain kell alapulnia. A „hasonló termék” kifejezés használata nem zárja ki a vizsgált termék felosztását terméktípusokra, ha ez indokolt. A WTO vonatkozó esetjoga (4) továbbá úgy rendelkezik, hogy a rendes érték meghatározását igénylő releváns terméktípusoknak a szokásos kereskedelmi forgalomban zajló tranzakcióira meghatározott tényleges haszonkulcs nem hagyható figyelmen kívül. Azt is meg kell jegyezni, hogy az exportáló gyártó/csoport nem igazolta, hogy a rendes érték meghatározását igénylő terméktípusok tranzakcióit nem a szokásos kereskedelmi forgalomban történő tranzakciókként kellene figyelembe venni. Végül meg kell jegyezni, hogy a fent leírt módszer pártatlan. Valójában azokban az esetekben, ahol a kérdéses terméktípusok szokásos kereskedelmi forgalomban zajló értékesítéseinek haszonkulcsa kisebb, mint a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesített összes terméktípus nyereségének súlyozott átlaga, ott az érintett terméktípus kisebb haszonkulcsát kell használni a rendes érték meghatározásához. Ezért ezt az állítást elutasítják.
3.2. A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbírálásban nem részesített exportáló gyártók/csoportok esetében
a) Analóg ország
(47)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél megjegyezte, hogy Törökország nem tekinthető analóg országnak, és helyette Malajziát javasolta. Az észrevételt további adatokkal nem támasztották alá, ezért nem vették figyelembe.
(48)
Meg kell jegyezni, hogy a fonalak termékkörből történő kizárása miatt (lásd fent) az, hogy Törökország nem gyárt fonalat, a továbbiakban nem jelent akadályt arra, hogy Törökországot analóg országként kezeljék, mivel a vizsgált terméktípusok egyikének rendes értékét sem kell meghatározni (lásd az (50) és (51) preambulumbekezdést).
(49)
A fentieket figyelembe véve véglegesen megállapítható, hogy Törökországot ebben az eljárásban analóg országnak kell tekinteni.
b) A rendes érték meghatározása
(50)
Az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően az egyik fél azzal érvelt, hogy a hasonló termék törökországi rendes ára nem feltétlenül megfelelő, mivel az együttműködő török vállalat költségszerkezete torz. A vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő törökországi vállalatnak jelentős pénzügyi költségei vannak, amelyek torzíthatják a rendes érték kiszámítását, különösen a számtani képzés esetén.
(51)
A további, számításban jelentkező lehetséges torzulások elkerülése érdekében az a döntés született, hogy a terméktípusokat csoportosítani kell, és csak a főbb termékjellemzőket kell megkülönböztetni. Ez a csoportosítás növelte az értékesítési mennyiségek összehasonlíthatóságát az érintett termék és a hasonló törökországi termék között, valamint lehetővé tette a számtanilag képzett rendes érték helyett tényleges árak használatát ott, ahol a (pénzügyi költségekkel esetlegesen torzított) eladási, általános és adminisztratív költségeket kellene alkalmazni.
4. Exportár és ár-összehasonlítás
(52)
További észrevételek hiányában véglegesen jóváhagyják az ideiglenes rendelet (48)-(50) preambulumbekezdésében az exportár meghatározására és az exportárak megfelelő rendes értékkel történő összehasonlítására vonatkozó megállapításokat.
5. Dömpingkülönbözetek
(53)
További észrevételek hiányában véglegesen elfogadták az ideiglenes rendelet (51)-(54) preambulumbekezdésében a dömpingkülönbözetek kiszámításának általános módszerére vonatkozó megállapításokat.
(54)
A rendes érték számításában történt fenti módosításokat figyelembe véve és egyes számítási hibák javítását követően a dömping véglegesen meghatározott, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó CIF ár százalékában kifejezett mennyisége a következő:
1. táblázat
Dömpingkülönbözetek
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Más együttműködő vállalatok
29,7 %
E. AZ OKOZOTT KÁR
(55)
Meg kell jegyezni, hogy a fonalak termékkörből való kizárását követően (lásd a fenti (13)-(23) preambulumbekezdést), az okozott kár elemzését a fennmaradó három terméktípus: az előfonatok, vágott szálak és szövedékek esetében módosítani kellett. Ez szükségessé tette néhány kármutatónak, a dömpingelt behozatal mennyiségének, valamint az áralákínálás kiszámításának és a kár megszüntetéséhez szükséges szintnek a felülvizsgálatát.
1. Az uniós gazdasági ágazat
(56)
Az uniós gazdasági ágazat fogalmát, valamint az uniós gyártók mintájának reprezentatív jellegét illetően új észrevételek és kérelmek érkeztek. Ezeket és azt figyelembe véve, hogy a termékkörből kizárt terméktípus, azaz a fonal az uniós gyártók termelésének és eladásának csak kis hányadát tette ki, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (56)-(58) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
2. Uniós fogyasztás
(57)
Az uniós fogyasztásra vonatkozóan fontos megjegyezni, hogy az (55) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a négy fő terméktípus egyikének, tehát a fonalak termékkörből való kizárásának eredményeképpen sor került az uniós fogyasztás mennyiségének felülvizsgálatára.
(58)
Tekintettel a fenti felülvizsgálatra, a figyelembe vett időszak során az uniós összfogyasztás a következőképpen alakult:
2. táblázat
Uniós fogyasztás
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexálva
100
105
104
77
(59)
A fenti fogyasztási tendencia hasonló az ideiglenes rendelet meghatározása szerinti vizsgált termék esetében megfigyelhető tendenciához, tehát 2006-hoz viszonyítva 2007-2008 között kb. 5 %-os növekedés, majd a vizsgált időszakban számottevő, 23 %-os csökkenés következett be.
3. Az érintett országból származó behozatal
(60)
A fonalak termékkörből való kizárását figyelembe véve a behozatali adatokat felül kellett vizsgálni.
(61)
Egy érdekelt fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban álló kínai gyártóktól érkező behozatalt ki kell zárni az érintett behozatalok köréből.
(62)
Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (58) preambulumbekezdése szerint a vizsgált időszak során a mintavételbe bevont kínai gyártóktól származó behozatal mennyisége az összes kínai import kevesebb mint 4 %-ának felelt meg. Ez a fonalak termékkörből történt kizárását követően sem változott.
(63)
Mivel a vizsgált időszak során csupán két uniós gyártó importált érintett terméket a Kínai Népköztársaságból, ezen behozatalok pontos mennyisége üzleti titoktartás miatt nem hozható nyilvánosságra. Még akkor sem változna érdemben a behozatali mennyiségekre és a piaci részesedésre jellemző tendencia, ha a behozatal mennyiségét a figyelembe vett időszak minden évére vonatkozóan levonnák. A dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszak egy-egy évében mindössze kevesebb mint egy százalékponttal csökkenne, ami nem befolyásolná a figyelembe vett időszakban jellemző tendenciát.
(64)
A fonalak kizárását követően a felülvizsgált behozatali adatok a következők:
a) Mennyiségek
3. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (mennyiségek)
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexálva
100
156
186
139
b) Piaci részesedés
4. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (piaci részesedés)
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Piaci részesedés (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexálva
100
149
179
180
(65)
E változásokat követően az ideiglenes szakaszban az érintett termék behozatalának mennyiségében megfigyelt tendenciák kismértékben változtak. A behozatal mennyiségének növekedése azonban továbbra is jelentős, abszolút és relatív értelemben egyaránt. A behozatal a figyelembe vett időszak során, különösen 2006 és 2008 között gyorsan (86 %-kal) növekedett, amit a kereslet általános csökkenése miatt a kínai behozatal visszaesése követett. A behozatal piaci részesedése azonban 2008 és a vizsgált időszak között továbbra is emelkedett, és a teljes időszak során 6,3 százalékponttal nőtt.
c) Az árak alakulása
(66)
A fonalak kizárását követően az érintett termék átlagos CIF-importára jelentős mértékben (körülbelül 3 %-kal) csökkent:
5. táblázat
A KNK-ból érkező behozatal (árak)
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Átlagár/tonna (EUR)
901
907
945
909
Indexálva
100
101
105
101
(67)
A fenti táblázatból ugyanakkor kiderül, hogy a figyelembe vett időszak során megfigyelt, lényegében stabil árakkal jellemzett tendencia nem változott, ezért megerősíthető az e behozatal árának alakulására vonatkozóan az ideiglenes rendeletben foglalt következtetés.
d) Áralákínálás
(68)
Az áralákínálás kiszámítását illetően felül kellett vizsgálni az ideiglenes különbözeteket, mivel a fonalak termékkörből történő kizárása eredményeként a megfelelő eladásokat el kellett hagyni a kárszámításokból.
(69)
Továbbá, amint az a vizsgálat dömpingoldalán is történt (lásd a fenti (50) és (51) preambulumbekezdést), az a döntés született, hogy a terméktípusokat csoportosítani kell és csak a főbb termékjellemzőket kell megkülönböztetni. Ennek következtében megnőtt az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termékek eladásaival történő összehasonlításba bevont kínai behozatal mennyisége, ami reprezentatívabbá teszi az áralákínálás kiszámítását.
(70)
A behozatal utáni költségeket kiigazították, tekintve hogy ezek a költségek elengedhetetlenek az érintett termék értékesítéséhez.
(71)
Az áralákínálás kiszámításában a i) fonalak kizárása; és a ii) terméktípusok csoportosítása; és a iii) behozatal utáni költségek kiigazítása eredményeképpen történt változásokat követően a felülvizsgált áralákínálás-különbözet 18,2 %, míg az átlagos áralákínálás 10,9 %. A fenti módosításokat a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításakor is alkalmazták - lásd e rendelet (134) preambulumbekezdését.
(72)
A fent említett módosításokon kívül és további állítások vagy észrevételek hiányában jóváhagyják az ideiglenes rendelet (61)-(65) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
4.1. A kármutatók felülvizsgálata a fonalak kizárását követően
(73)
A fonalak termékkörből való kizárása eredményeképpen egyes, az ideiglenes rendelet D.4. szakaszában szereplő táblázatokat ki kellett igazítani. Ezenfelül kisebb javításokat kellett végezni a mintavételbe bevont egyik gyártó értékesítési adataiban is. Meg kell jegyezni, hogy a fonalak csupán kis arányban szerepeltek a mintavételbe bevont gyártók termelésében és eladásaiban. A kiigazítások ezért leginkább az összes uniós gyártót alapul vevő mutatókra (értékesítési mennyiség és piaci részesedés) voltak hatással. Kisebb mértékben a mintavételbe bevont gyártók átlagos eladási árai is módosultak. A megfigyelt tendenciák azonban az ideiglenes rendelet megállapításaival összevetve - az utóbbi mutatók esetében is - lényegében változatlanok maradtak, ahogyan azt az alábbi táblázatok szemléltetik. Mivel a gyártói mintában csak néhány fonaltípus szerepelt, a pénzügyi mutatókat (nyereségesség, a befektetések megtérülése, készpénzforgalom és befektetések) a fonalak termékkörből való kizárása nem befolyásolta. Az átláthatóság érdekében az alábbiakban az ideiglenes rendelet D.4. szakaszában felsorolt kármutatókat tartalmazó valamennyi táblázat megtalálható, azok is, amelyek nem változtak.
(74)
Mivel a mintavételbe bevont gyártóknak az ideiglenes rendeletben szereplő adatokhoz viszonyított termelési mennyiségét a fonalak termékkörből történő kizárása csupán igen kis mértékben érintette (1 %-os növekedés 2008-ban és a vizsgált időszak során), jóváhagyják az ideiglenes rendelet (67) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
6. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - gyártás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexálva
100
103
102
64
(75)
Az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitására vonatkozó számadatok a fonalak kizárásának az eredményeképpen összességében csökkentek, ez azonban a tendenciát és a kapacitáskihasználást nem befolyásolta. Ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
7. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - gyártási kapacitás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Kapacitás (tonna)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexálva
100
100
102
89
Kapacitáskihasználás (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexálva
100
103
100
71
(76)
Mivel a mintavételbe bevont gyártóknak az ideiglenes rendeletben szereplő adatokhoz viszonyított készleteinek a számát a fonalak termékkörből történt kizárása csupán igen kis mértékben érintette (1 %-os növekedés 2007-ben, 2008-ban és a vizsgált időszak során), ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (70) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
8. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - készletek
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexálva
100
83
140
93
(77)
Noha az ideiglenes rendeletben ismertetett értékesítési mennyiségekkel összehasonlítva az értékesítési mennyiségek 2006 óta történő csökkenése 2007-ben és 2008-ban 1 %-kal erősebb, a vizsgált időszakban pedig 3 %-kal kevesebb volt; a figyelembe vett időszak során az értékesítési mennyiségek így is 27 %-kal csökkentek, ezért jóváhagyják a (71)-(72) preambulumbekezdésben foglalt következtetéseket.
9. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - uniós értékesítés (mennyiség)
Összes uniós gyártó
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Egység (tonna)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexálva
100
99
95
73
(78)
A fonalak termékkörből történő kizárását követően az uniós gazdasági ágazat uniós piaci részesedése 76,3 %-ról 71,9 %-ra esett vissza (szemben a 75,1 %-ról 69,5 %-ra történő csökkenéssel). Ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (73) preambulumbekezdésében az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése tekintetében foglalt következtetéseket.
10. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - EU piaci részesedés
Összes uniós gyártó
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Uniós piaci részesedés (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexálva
100
95
92
94
(79)
Ami az eladási árakat illeti, a fonalak termékkörből való kizárása eredményeként az átlagos eladási árak némiképp csökkentek. A tendencia azonban megegyezik az ideiglenes rendeletben szereplő eladási árak tendenciájával (a 2008. évi és a vizsgált időszakra jellemző adatok mindössze 1 %-kal magasabbak), ezért jóváhagyják az említett rendelet (74) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
11. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - uniós értékesítések (átlagárak)
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
EUR/tonna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexálva
100
99
102
99
(80)
Az uniós gyártók foglalkoztatási adatait kiigazították, hogy azok ne tartalmazzák a fonalgyártást. A számok kismértékű csökkenése nem befolyásolta a tendenciát (a 2008. évi és a vizsgált időszakra jellemző adatok mindössze 1 %-kal magasabbak), ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (75) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
12. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - foglalkoztatás
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Munkavállalók száma
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexálva
100
95
91
81
(81)
Az uniós gazdasági ágazat termelékenységére a fonalak kizárása nem volt hatással, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (76) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
13. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - termelékenység
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Tonna/munkavállaló
121
131
136
95
Indexálva
100
108
113
79
(82)
Amint az a fenti (73) preambulumbekezdésben szerepel, a fonalak termékkörből való kizárása nem befolyásolta az alább felsorolt pénzügyi mutatókat, mivel a gyártói mintában csak néhány fonaltípus szerepelt.
(83)
A fonalak termékkörből való kizárása nem érintette az éves átlagbérekkel kapcsolatos munkaerőköltségeket, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (77) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
14. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - munkaerőköltségek
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Éves bérek (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexálva
100
101
103
97
(84)
A fonalak termékkörből való kizárása nem érintette a nyereségességet és a befektetések megtérülését, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (78)-(81) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
15. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - nyereségesség és a befektetések megtérülése
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Nettó nyereség (az üzleti forgalom %-ában)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Befektetések megtérülése
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
A fonalak termékkörből való kizárása nem érintette az uniós gazdasági ágazatban tapasztalható készpénzforgalmi helyzetet, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (83) preambulumbekezdésében foglalt következtetést.
16. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - készpénzforgalom
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Készpénzforgalom (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexálva
100
50
22
-64
(86)
A fonalak termékkörből való kizárása nem érintette az uniós gazdasági ágazatban végrehajtott befektetések mértékét, ezért jóváhagyják az ideiglenes rendelet (85) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
17. táblázat
Uniós gazdasági ágazat - befektetések
Mintavételbe bevont gyártók
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Nettó befektetések (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexálva
100
52
109
71
4.2. Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően érkezett észrevételek
(87)
Az egyik érdekelt fél azzal érvelt, hogy a Bizottságnak szegmensek szerint, tehát a fő terméktípusokra vonatkozóan, külön-külön kellett volna elemeznie az okozott kárt (és az okozati összefüggést). Az érintett fél úgy gondolta, hogy a fő terméktípusok túlságosan különbözőek ahhoz, hogy egységes egészként elemezzék őket.
(88)
Emlékeztetni kell arra, hogy a dömpinggel és az okozott kárral kapcsolatban az érintett és a hasonló termékre csak együttesen vonhatók le következtetések. Amennyiben az érintett termék fogalmának meghatározásával kapcsolatban vannak állítások, azokat ebben az összefüggésben kell elemezni, és nem eredményezhetik az okozott kárnak a vizsgálatba bevont különböző terméktípusok szerinti különálló elemzését. Amint az a (13)-(23) preambulumbekezdésben olvasható, a vizsgálatba bevont termékkört a vizsgálat végleges szakaszában a fonalak kizárásával módosították. Bármilyen, a dömpingre és az okozott kárra vonatkozó következtetés csak az érintett és a hasonló termék ezen új, együttes meghatározása alapján fogalmazható meg. Ezen okok miatt a fenti állítás nem elfogadható.
(89)
Ugyanez az érintett fél azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok nem következetesek. Különösen arra hívta fel a figyelmet, hogy a Bizottság helytelenül járt el, amikor bizonyos esetekben az uniós gazdasági ágazat egészére vonatkozó adatokat tüntetett fel, máskor pedig csupán a mintavételbe bevont gyártók ellenőrzött adatait használta.
(90)
Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a mintavétel olyan, az alaprendelet 17. cikkében kifejezetten előírt eljárás, amely azokban az esetekben alkalmazható, amikor a gazdasági szereplők egyes csoportjainak részletes vizsgálata nem lehetséges. Az uniós gyártók kiválasztott mintája az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak minősül, és az érintett felek nem szolgáltak megalapozott, ennek ellentmondó állításokkal. Ezért, ahogy azt az ideiglenes rendelet (66) preambulumbekezdése is említi, az értékesítési mennyiségre és a piaci részesedésre vonatkozó kármutatók kivételével valamennyi kármutatót a mintavételbe bevont uniós gyártók telephelyén gyűjtött és ellenőrzött információk alapján határozták meg. A valamennyi uniós gyártót magában foglaló uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyisége előfeltétele volt az uniós fogyasztás kiszámításának, majd mind az értékesítési mennyiségre, mind pedig az uniós fogyasztásra szükség volt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének meghatározásához.
(91)
Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy a mintavételbe bevont uniós gyártókkal kapcsolatban álló kínai gyártóktól származó behozatalt, az ideiglenes rendelet (58) preambulumbekezdésében említettek szerint, hozzá kellett volna adni az érintett gyártók eladásaihoz.
(92)
Mivel a kérdéses termékeket az érintett uniós gyártók csupán újraértékesítik, e behozatalnak az értékesítési mennyiséghez történő hozzáadása torz képet adna, és ezért az a jelek szerint nem indokolt. Mindenestre ahogyan azt a (62) és (63) preambulumbekezdés is kimondja, kevés ilyen terméket hoznak be a piacra. Ugyanezen preambulumbekezdések szerint mindez a piaci részesedést is csupán elenyésző mértékben befolyásolja, és nem módosítja a kapcsolódó kármutatók tendenciáit.
(93)
Az egyik érdekelt fél megemlítette, hogy a Bizottság nem nyújtott magyarázatot arra vonatkozóan, miért foglalták bele a kötött felhasználást az uniós gazdasági ágazat értékesítési adataiba. Azt állította, hogy a Bizottságnak a szabadpiactól függetlenül kellett volna vizsgálnia a kötött piacot.
(94)
Ezzel kapcsolatban fontos hangsúlyozni, hogy a kötött felhasználást szolgáló eladásokat bevonták az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségének és piaci részesedésének elemzésébe, és megállapították, hogy ezek az eladások nem versenyeznek a behozatallal. A vizsgálat megállapította, hogy az érintett uniós vállalatok általi kötött felhasználásra szánt mennyiségek elvben helyettesíthetők vásárolt üvegszállal, például akkor, ha piaci körülmények és/vagy pénzügyi megfontolások ilyen változást eredményeznének. Ezért ezeket a mennyiségeket bevonták az uniós piacelemzésbe. Még ha a kötött eladásokat kizárjuk is az elemzésből, az értékesítési tendenciák érdemben akkor sem módosulnak.
(95)
Az uniós gazdasági ágazat megkérdőjelezte az uniós gazdasági ágazat uniós értékesítéseire vonatkozó átlagárakat, amelyeket az ideiglenes rendelet 10. táblázata foglal össze. Feltételezése szerint számítási hiba történt, és azt állította, hogy a figyelembe vett időszak során az eladási árakban bekövetkezett tényleges csökkenés az ott feltüntetett 2 %-nál jelentősebb volt. Tekintettel a fenti állításra, felülvizsgálták a mintavételbe bevont uniós gyártók uniós értékesítései átlagárának kiszámítását. A számítás ellenőrzött eladási árakon alapult, és a megállapíthatás szerint pontos volt. A fonalak termékkörből történő kizárását figyelembe véve azonban az átlagos eladási árakat a fonalakat kizárva újra kellett számítani, és az így kapott felülvizsgált átlagárak a fenti 11. táblázatban láthatók.
(96)
Két mintavételbe bevont gyártó megkérdőjelezett bizonyos, az általuk benyújtott nyereségességi adatokon végzett kiigazításokat. A vitatott kiigazítások a vállalaton belüli transzfereket, az elszámolásban és egyes rendkívüli elemekben történt módosításokat érintették, amelyek a Bizottság véleménye szerint szükségtelenül torzították a végső nyereségadatokat. A kiigazításokat azért kifogásolták, mert az érintett gyártók szerint ennek következtében fontos költségek nem jelennek meg, jóllehet azok felmerültek, és bizonyos esetekben még a dömpingelt behozatallal is összefüggésbe hozhatók. A két vállalat nyereségességi adatain végzett kiigazításokat felülvizsgálták, és azokat ezúttal is indokoltnak találták. A fenti állítást ezért el kellett utasítani.
(97)
További állítások vagy észrevételek hiányában, és az (55)-(80) preambulumbekezdésben jelzett módosításokat figyelembe véve az ideiglenes rendelet (66)-(86) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket jóváhagyják.
5. A károkozásra vonatkozó következtetések
(98)
További állítások vagy észrevételek hiányában jóváhagyták az ideiglenes rendelet (87)-(89) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket.
F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
1. A dömpingelt behozatal hatása
(99)
Egyes felek megismételték azon állításukat, amely szerint figyelembe véve a Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyiségét és árait, nincs okozati összefüggés az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár és az érintett behozatal között. Különösen azt hangsúlyozták, hogy az ilyen jellegű behozatal átlagos importára lényegében állandó maradt a figyelembe vett időszak során, valamint hogy az uniós gazdasági ágazat 2007-ben és 2008-ban, amikor a kínai behozatal mennyisége a legnagyobb mértékben emelkedett, meg tudta tartani az elérendő haszonkulcshoz közeli nyereségesség szintjét.
(100)
Ezekre az állításokra az ideiglenes rendelet (94) és (95) preambulumbekezdése már választ adott, és e preambulumbekezdéseket a javaslat megerősíti. Továbbá, ahogy az az ideiglenes rendelet (107) preambulumbekezdésében is szerepel, nem lehet az okozati összefüggés megtörésére következtetni egyszerűen az alapján, hogyan változik a figyelembe vett időszak egy bizonyos szakaszában vizsgált, kis számú kármutató; ellenkezőleg, valamennyi kármutatónak a figyelembe vett időszak egésze során történt átfogó változását kell értékelni. Az ideiglenes elemzés már rámutatott arra, hogy az érintett termék behozatala a figyelembe vett időszak során áresést okozott az uniós piacon, és a vizsgált időszakban jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat eladási árai alá kínált. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért még a viszonylag erőteljes kereslettel jellemzett időszakokban, például 2007-ben és 2008-ban sem volt lehetősége arra, hogy elérje a nyereségesség szükséges szintjét. A Kínai Népköztársaságból származó behozatal piaci részesedése ezzel szemben egyre nőtt, a legnagyobb mértékben 2007-ben, amikor az üvegszálból készült termékek uniós piaca számottevően növekedett. Ez az agresszív piacszerzési stratégia, vagyis hogy következetesen az uniós gazdasági ágazat árainak alákínálva értékesítettek, a vizsgált időszak előtt csak azért nem rontotta súlyosan az uniós gazdasági ágazat nyereségességét, mert a viszonylag magas uniós fogyasztás enyhítette a kárt okozó dömping hatását. A vizsgált időszakban történt fejlemények azonban megerősítik, hogy a piaci körülmények romlásával azonnal nyilvánvalóvá váltak a dömpingelt behozatal által okozott jelentős károk hatásai. A (99) preambulumbekezdésben említett állításokat ezért el kell utasítani.
2. Az egyéb tényezők hatásai
(101)
A fonalak termékkörből való kizárását figyelembe véve a behozatali adatokat felül kellett vizsgálni a következők szerint:
18. táblázat
Egyéb országokból származó import
Ország
2006
2007
2008
Vizsgált időszak
Norvégia
Mennyiség (tonna)
34 945
28 834
35 396
24 980
Piaci részesedés (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Törökország
Mennyiség (tonna)
28 946
24 928
20 511
18 523
Piaci részesedés (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Mennyiség (tonna)
16 757
15 821
12 145
8 726
Piaci részesedés (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajzia
Mennyiség (tonna)
9 541
25 569
35 118
12 601
Piaci részesedés (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Átlagár/tonna (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Tajvan
Mennyiség (tonna)
9 043
9 919
8 791
6 996
Piaci részesedés (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Átlagár/tonna (EUR)
928
925
928
854
India
Mennyiség (tonna)
4 363
11 227
3 741
5 353
Piaci részesedés (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Koreai Köztársaság
Mennyiség (tonna)
6 277
4 845
13 918
5 112
Piaci részesedés (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japán
Mennyiség (tonna)
21 142
9 498
9 949
3 710
Piaci részesedés (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexikó
Mennyiség (tonna)
1 017
2 977
1 803
1 763
Piaci részesedés (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Átlagár/tonna (EUR)
364
729
977
1 033
Kanada
Mennyiség (tonna)
3 930
3 096
2 123
2 029
Piaci részesedés (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Más országok
Mennyiség (tonna)
6 787
12 923
6 899
7 092
Piaci részesedés (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Átlagár/tonna (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Az USA-ból és Tajvanból származó behozatali mennyiségeken kívül, amelyek az ideiglenes rendelet 17. táblázatában szereplő mennyiségekkel összehasonlítva kb. 35 %-kal csökkentek (a vizsgált időszakban), a többi országból érkező behozatalt a jelek szerint csupán elenyésző mértékben érinti a fonalak kizárása.
(103)
Számos érdekelt fél megismételte azon állítását, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt nem a dömpingelt behozatal, hanem a gazdasági válság okozta - illetve hogy az okozott kár fő oka a gazdasági válság volt, míg a Kínai Népköztársaságból származó behozatal legfeljebb egy másodlagos tényezőt jelentett. Ezzel kapcsolatban azzal érveltek, hogy összefüggés van a fogyasztás és a nyereségesség között, valamint hogy a nyereségesség csak a kereslet összeomlása után esett vissza. Ezzel egyidejűleg azt állították, hogy egyrészről az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése, eladási árai és nyereségessége, másrészről pedig a kínai behozatal uniós piaci részesedése és eladási árai között nincs összefüggés. Kijelentették továbbá, hogy a Bizottság nem mérte fel megfelelően a gazdasági visszaesés uniós fogyasztásra gyakorolt káros hatásait, és ezért megsértette az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdését.
(104)
A fenti állítás első felét az ideiglenes rendelet (99)-(102) preambulumbekezdése részletesen tárgyalta. Az igazság az, hogy megvizsgálták, milyen szerepet játszott a gazdasági válság az okozott kárban, és az ideiglenes rendelet (101) preambulumbekezdése elismeri, hogy a gazdasági visszaesés és a kereslet zsugorodása kedvezőtlenül érintette az uniós gazdasági ágazatot, és hozzájárult az uniós gazdasági ágazatot ért kárhoz. Ugyanakkor ez nem csökkenti az olcsó dömpingelt kínai behozatalnak a figyelembe vett időszak során az uniós piacra gyakorolt káros hatásait. Ez tehát azt jelenti, hogy bár a vizsgált időszak során bekövetkező gazdasági válság tovább súlyosbította az uniós gazdasági ágazatot ért károkat, de a kárt, amely az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentősnek minősül, mindenféleképpen a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal okozta. Az állítást ezért elutasították.
3. Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés
(105)
Az érdekelt felek által előterjesztett egyik érv sem igazolta azt, hogy a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt importon kívüli más tényezők hatása megszüntetné a dömpingelt behozatal és a megállapított kár közötti okozati összefüggést. A fentieket figyelembe véve és további, még nem tárgyalt észrevételek hiányában megállapítható, hogy a Kínai Népköztársaságból érkező dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése szerinti jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.
(106)
Ezért jóváhagyják az ideiglenes rendeletnek az okozati összefüggésre vonatkozó és a (117)-(119) preambulumbekezdésben összefoglalt következtetéseit.
G. AZ UNIÓS ÉRDEK
(107)
Figyelembe véve a felek észrevételeit, a Bizottság további elemzést folytatott le az uniós érdekkel kapcsolatos valamennyi érvelés tekintetében.
1. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
(108)
A panaszosok elismételték, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése nélkülözhetetlen ahhoz, hogy az uniós gazdasági ágazat a jövőben is életképes maradjon és működni tudjon, mivel a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal által okozott árcsökkenés kedvezőtlen hatással volt az uniós gazdasági ágazat eladásaira, nyereségességére és befektetési képességére. További konkrét észrevételek hiányában jóváhagyják az ideiglenes rendelet (122)-(126) preambulumbekezdését.
2. A független uniós importőrök érdeke
(109)
További konkrét észrevételek hiányában jóváhagyják az ideiglenes rendelet (127) és (128) preambulumbekezdését.
3. A felhasználók érdeke
(110)
Az ideiglenes intézkedések bevezetését követően több olyan felhasználó és felhasználói szövetség is jelentkezett és élt észrevételekkel, amelyek az ideiglenes szakaszban nem hallatták a hangjukat.
(111)
Több felhasználó is az ideiglenes rendeletben már elemzett kérdésekre vonatkozó általános észrevételeket ismételte el anélkül, hogy új információkkal vagy az ilyen állításokat indokoló további bizonyítékokkal szolgált volna. Néhány egyéb kérdésben azonban új információk érkeztek, amelyeket ezt követően elemzésnek vetettek alá.
(112)
Számos érdekelt fél azzal érvelt, hogy a felhasználók részéről tanúsított együttműködés nem tükrözi az ágazat összetett jellegét, és hogy a legtöbb felhasználó olyan kis- és középvállalkozás, amelyek a helyzetét és az álláspontját az uniós érdek elemzése során figyelmen kívül hagyták.
(113)
Ezzel kapcsolatban először arra kell emlékeztetni, hogy tizenhárom felhasználó válaszolt a kérdőívre, és több további felhasználó kiegészítő észrevételeket nyújtott be. Ezenfelül több, a felhasználókat képviselő szövetség is közölte észrevételeit. Ezen érdekelt felek többsége meghallgatás keretében is ismertette álláspontját. A számoknak a fonalak termékkörből való kizárása által indokolt kiigazítását követően az érintett termék behozatalának körülbelül 24 %-a származott az együttműködő felhasználóktól. Ez az együttműködés reprezentatívnak minősül.
(114)
Mindazonáltal el kell ismerni, hogy a legtöbb felhasználói kérdőívet kitöltő felhasználók többsége nagyvállalat volt. Éppen ezért ezzel kapcsolatban a Bizottságnak a ténylegesen megvalósult együttműködésre kell hagyatkoznia. Ugyanakkor úgy véli, hogy a különböző szövetségekkel (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) való együttműködésnek köszönhetően a kis- és középvállalkozások aggályai is elhangzottak, és figyelembe vették őket.
(115)
Több felhasználó és egy szövetség kifogásolta az üvegszál-feldolgozó iparágban foglalkoztatott személyek számára vonatkozó, az ideiglenes rendelet (130) preambulumbekezdésében szereplő bizottsági értékelést. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az ideiglenes rendelet (130) preambulumbekezdésében található bizottsági becslés szerint az üvegszálból készült termékeket felhasználó, többek között a további feldolgozott termékek gyártásával foglalkozó vállalatok uniós továbbfeldolgozó iparágában dolgozók száma 50 000-75 000 főre becsülhető. A fenti érdekelt felek azt állították, hogy ez a szám akár 200 000-250 000 fő is lehet, ezért felkérték őket e becsült értékek alátámasztására. Noha egy szövetség, az európai hajózási ágazaté, szolgált bizonyos háttéradatokkal a hajóépítési ágazatra vonatkozóan, nem nyújtott be olyan döntő bizonyítékot, amely az említett foglalkoztatási adatokat összefüggésbe hozná az érintett és a hasonló termékkel.
(116)
Mindenesetre az üvegszálat felhasználók érdekeinek ilyen általános adatok alapján történő meghatározása, amelyek az uniós gazdasági ágazat valamennyi szintjén foglalkoztatott összes főt magukban foglalják, ideértve a multinacionális vállalatoknak az üvegszálból készült termékekkel semmiféle kapcsolatban nem álló részlegeit is, megkérdőjelezné az uniós érdekre vonatkozó elemzés hitelességét.
(117)
Emlékeztetni kell arra, hogy ahogy azt az ideiglenes rendelet (130) preambulumbekezdése kimondja, a Bizottság a vizsgált időszak alatt kínai üvegszálat alkalmazó vállalatok üvegszálat felhasználó részlegeinél dolgozó munkavállalók számát is megbecsülte, amely szerinte mintegy 27 000 fő. Ez a becslés olyan részletes adatok alapján készült, amelyeket a felhasználók nyújtottak be a kérdőívre adott, kifejezetten az említett részlegek uniós foglalkoztatásával kapcsolatos válaszukban. A becsléshez ezeket az adatokat összesítették, majd az összesített adatok alapján határozták meg az érintett termék vizsgált időszak során érkezett összes kínai behozatalát. Ehhez az együttműködő felhasználóknak az érintett termék vizsgált időszak során érkezett összes kínai behozatalában való részesedését vették alapul.
(118)
Végül azt is meg kell jegyezni, hogy a fonalak termékkörből történő kizárását követően a fenti becslést felül kellett vizsgálni. A felülvizsgálat eredményeképpen született becsült foglalkoztatási adat szerint mintegy 22 000 fő áll üvegszálat felhasználó részlegek alkalmazásában.
3.1. A vámköltség hatása a felhasználók nyereségességére
(119)
Számos felhasználó állította, hogy a Bizottság az ideiglenes rendelet (132)-(136) preambulumbekezdésében alábecsülte az ideiglenes dömpingellenes vámnak az európai felhasználó iparág nyereségességére, következésképpen pedig életképességére gyakorolt hatását. Azt állították, hogy a tényleges hatás jóval nagyobb, és hogy az ideiglenes vám szintje számos érintett uniós vállalkozás fennmaradását veszélyezteti.
(120)
Ezzel kapcsolatba meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendeletben végzett gazdasági értékelés a vizsgálatban együttműködő felhasználók által benyújtott gazdasági adatok alapján történt. Ez volt az egyetlen rendelkezésre álló, ellenőrizhető információ. Noha az értékelést igen sok felhasználó részéről érte kritika, csupán egyikük nyújtott be olyan kiegészítő információkat, amelyek segítségével pontosítani lehetett az elemzést. Mivel azonban ez az érdekelt fél fonalakat használ fel, ezért az általa szolgáltatott adatokat végül nem vették figyelembe a költségek hatásának elemzésében.
(121)
Olyan állítások is elhangzottak, amelyek szerint a kis- és középvállalkozásokat a meghatározott hatásnál nagyobb hatás éri. Ezzel kapcsolatban ugyanakkor csekély konkrét bizonyítékot szolgáltattak, mivel az ilyen felhasználók részéről hiányzik a teljes körű együttműködés. Az együttműködő felhasználók között olyan multinacionális vállalatok is voltak, amelyeket a vámok hatása feltehetően kismértékben érint. Ennek a számításban érvényesülő torzító hatásnak a kiküszöbölése érdekében ugyanakkor a Bizottság a végleges szakaszban a vállalatok egésze helyett csak az együttműködő felhasználók üvegszálat felhasználó részlegeire vonatkozóan határozta meg az átlagos költséghatást - lásd a (123) preambulumbekezdést.
(122)
A fonalak termékkörből való kizárását követően az ideiglenes szakaszban végzett értékelést felül kellett vizsgálni, kizárva az elemzésből a fonalat felhasználó vállalatokat. Az értékelés az alkalmazandó vámszintekre figyelemmel további módosításokat tett szükségessé (lásd a (139) preambulumbekezdést).
(123)
A fenti felülvizsgálatok alapján a vám felhasználó iparágra gyakorolt átlagos hatása a felhasználók üvegszálat felhasználó részlegei nyereségének megközelítőleg 0,5-2,3 %-át teszi ki. Ez a hatás jóval alacsonyabb lesz az ideiglenes szakaszban előre jelzett hatásnál, ha egyáltalán érezhető lesz, és kevéssé valószínű, hogy egy ilyen, a módosított vámtétel által okozott kismértékű önköltségiár-növekedés nem hárítható át egészben vagy legalább részben a vásárlókra.
(124)
Az önköltségi árak növekedésének átháríthatóságát illetően a panaszos információkkal szolgált a gyanták önköltségi árának alakulásáról. Ez a költségtöbblet meghatározó a felhasználók számára, és esetenként kiteszi a kompozit végtermékek önköltségi árának nagy részét. A benyújtott információk szerint, míg az üvegszálak eladási ára (a felhasználók önköltségi ára) rendkívül hosszú ideig állandó maradt, a gyanták ára ugyanebben az időszakban megduplázódott. A gyanták ára 2009 végén ismét jelentősen megugrott. E számottevő áremelkedések ellenére a felhasználók e kulcsfontosságú nyersanyag megvásárlásával és végtermékeik értékesítésével együtt továbbra is versenyképesek maradtak. Ezért feltételezhető, hogy önköltségi áraik növekedését legalább részben át tudták hárítani vásárlóikra. Ha egy ilyen jelentős önköltségiár-növekedést (részben) át lehet hárítani a vásárlókra, semmi sem indokolja, miért ne lehetne ezt megtenni a kár megszüntetéséhez szükséges szint mértékében az üvegszálra kivetett dömpingellenes vám esetében is.
(125)
Egyes érdekelt felek azt állították, hogy bizonyos felhasználók - többek között a globális vállalatcsoportok - termelésüket az Unión kívülre helyezik és/vagy fogják helyezni, ami az uniós felhasználóknál munkahelyek megszűnéséhez vezethet; emellett hatást gyakorolhat a felhasználók vásárlóira és a műanyaggyártókra, amelyek az üvegszálat felhasználó, kompozitanyagokat gyártó felhasználók beszállítói is. A vámok kivetése azonban valamennyi köztes termékre, nem csupán az üvegszálakra nézve járhat ilyen következménnyel. A továbbfelhasználók akár még védelmet is kérhetnek a dömpingellenes eljárás keretében, ahogyan arra az üvegszál hálóból készült szövetek esetében már volt példa. Az említett hatáshoz hasonló hatások az alkalmazandó vámszintek miatt csupán csak kismértékben érvényesülnének (lásd a (139) preambulumbekezdést).
(126)
A fentiek alapján megállapítható, hogy a vizsgálatban együttműködő és a bizottsági vizsgálatra alkalmas gazdasági adatokat benyújtó felhasználók egyikének fennmaradását sem veszélyezteti a javasolt intézkedések okozta költségnövekedés.
3.2. Az ellátás biztonsága
(127)
Számos felhasználó ismét jelezte, hogy veszélyben forog az uniós piac ellátásának biztonsága, és hogy a dömpingellenes intézkedések tovább rontottak a helyzeten. Állításukat olyan bizonyítékokkal támasztották alá, amelyek arra utaltak, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudja a kívánt mennyiségben és árakon biztosítani az üvegszálellátás biztonságát a felhasználó iparág számára. Megállapították, hogy a Bizottság azon kijelentése, miszerint az EU elegendő kihasználatlan kapacitással rendelkezik a Kínai Népköztársaságból érkező behozatal helyettesítéséhez, egyszerűsítő és megalapozatlan.
(128)
A kérdést további elemzésnek vetették alá. A panaszos ezenkívül új információkkal szolgált a gyártás mennyiségére, a kapacitáskihasználásra és a keresletre vonatkozóan. Az így kapott és megvizsgált információk megerősítették, hogy az uniós gazdasági ágazat által gyártott egyes termékek ellátása nem volt megfelelő 2010 első felében a piac gazdasági válság utáni talpra állását követő készlethiány miatt. Mindeközben azonban az ideiglenes rendeletben ((145)-(149) preambulumbekezdés) is tükrözött elvárásokkal összhangban a keresletnövekedés a jelek szerint stabilizálódott, és a kapott bizonyítékok arra utalnak, hogy az uniós beszállítók 2010 során jelentősen növelték a közvetlenül rendelkezésre álló termelésüket. Rövid- és középtávon az uniós gazdasági ágazat gyártási kapacitásának további növekedése várható. A panaszos olyan bizonyítékokat juttatott el a Bizottsághoz, amelyek arra utalnak, hogy számos nem uniós gyártó ország gyártási kapacitása is jelentősen megnőtt.
(129)
A fonalakra vonatkozó aktualizált gyártási és gyártókapacitási adatok kevésbé voltak biztatóak, és egy független piaci tanulmány is egyértelműen jelezte, hogy a fonalak esetében kedvezőtlenebb az ellátás helyzete. A fonalakat azonban kizárták a termékkörből, így a kérdés további jelentőséggel nem bír.
(130)
Számos felhasználó azt állította továbbá, hogy az ideiglenes rendelet nyilvánosságra hozatala előtt egyes uniós gyártók bizonyos termékek árát jelentősen megemelték, és olyan gyakorlatot vezettek be, amely szerint a kiegészítő mennyiségekre vonatkozó felhasználói kérés esetén magasabb árat számítanak fel. Hozzátették, hogy egyes uniós gyártók a korábbi gyakorlattal ellentétben kizárólag rövid (1 évnél rövidebb) időre hajlandók szerződést kötni. Ezt bizonyítékokkal is alátámasztották, amelyek a felhasználók véleménye szerint arra utalnak, hogy az uniós gazdasági ágazat nem lesz képes elfogadható áron biztosítani a piac által igényelt mennyiségeket.
(131)
Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően számítani kell az uniós piaci árak bizonyos mértékű növekedésére. Nem szokatlan jelenség, hogy az uniós gyártók is árat emelnek. Ami a rövid határidejű szerződéseket illeti, ezt a kérdést az eladó és a vevő között kell rendezni, és az nem feltétlenül az ideiglenes készlethiányhoz köthető, hanem számos más, a piacot befolyásoló tényezővel is magyarázható. Mindenesetre ahogy azt a fenti (128) preambulumbekezdés is kimondja, az üvegszál-ellátási helyzet a jelek szerint 2010-ben rendeződött. Mindezen okokból a fenti állításokat elutasítják.
4. Az uniós érdekre vonatkozó következtetés
(132)
A fentieket figyelembe véve az ideiglenes rendelet (150)-(151) preambulumbekezdésében foglalt következtetéseket jóváhagyják, és véglegesen megállapítják, hogy végső soron nem szól kényszerítő ok a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetése ellen.
H. VÉGLEGES INTÉZKEDÉSEK
1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint
(133)
A panaszos úgy érvelt, hogy az ideiglenes szakaszban meghatározott 5 %-os célhaszonkulcs rendkívül alacsony, és ismét hangot adott azon álláspontjának, miszerint 12-15 % közötti szint lenne indokolt, figyelembe véve, hogy az üvegszáliparág rendkívül tőkeintenzív. Azt állította, hogy ez a nyereségszint szükséges ahhoz, hogy a befektetések megfelelően megtérüljenek, és új befektetésekre nyíljon lehetőség. A fenti állítást azonban nem támasztotta alá meggyőző módon, ezért továbbra is az ideiglenes szakaszban meghatározott 5 %-os haszonkulcs alkalmazandó.
(134)
Ami a kár megszüntetéséhez szükséges szint meghatározását illeti, ahogy azt a (71) preambulumbekezdés is kimondja, az áralákínálás kiszámítását érintő módszertani változásokat - azaz i) fonalak kizárása; a ii) terméktípusok csoportosítása; és a iii) behozatal utáni költségek kiigazítása - a kár megszüntetéséhez szükséges szint kiszámításában is alkalmazták.
(135)
A fonalak kizárása és az egyes termékcsoportok (előfonatok, vágott szálak és szövedékek) jellemzőinek az okozott kár elemzése során történő figyelembevétele érdekében a Bizottság a mintavételbe bevont uniós gyártók által terméktípusonként külön benyújtott részletes pénzügyi adatokra támaszkodott. Az ideiglenes számításokhoz használt és a fonalakat is magukban foglaló átfogó adatok helyett a fő termékcsoportokra (előfonatok, vágott szálak és szövedékek) vonatkozó célzott pénzügyi adatokat vették figyelembe (lásd az ideiglenes rendelet (155) preambulumbekezdését). Az így kapott számadat hűebben tükrözi a piaci helyzetet, és figyelembe veszi a felülvizsgált termékkört, valamint a lehetséges mértékben a fő terméktípusok egyedi jellemzőit.
(136)
A fenti változások azt eredményezték, hogy alaposan felülvizsgálták a kár megszüntetéséhez szükséges ideiglenes szintet.
2. Végleges intézkedések
(137)
A fentieket figyelembe véve megállapítható, hogy az alaprendelet 9. cikkével összhangban az érintett termék behozatalára vonatkozóan végleges dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni.
(138)
Mivel a kár megszüntetéséhez szükséges szint alacsonyabb, mint a meghatározott dömpingkülönbözet, a végleges intézkedéseket a kár megszüntetéséhez szükséges szint alapján kell meghozni.
(139)
A fentiek alapján a megállapított vámtétel a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson kiszámított CIF ár százalékában kifejezve a következő:
Exportáló gyártó
Javasolt dömpingellenes vám (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Az összes többi vállalat
13,8
(140)
Az e rendeletben meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételt a szóban forgó vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így a vám mértéke a vizsgálat során az érintett vállalatra vonatkozóan feltárt helyzetet tükrözi. Ezt a vámtételt (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) tehát kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalat által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok - beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat - által előállított importált termékekre nem vonatkozhat ez a vámtétel; ezekre a termékekre „az összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.
(141)
A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtétel alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (5) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételben részesülő vállalat hivatkozásának aktualizálásával.
(142)
A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az országos vámszintet nem csupán az együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgált időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba.
3. Az ideiglenes vámok végleges beszedése
(143)
Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket a kivetett végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Mivel a fonalakat kizárták a termékkörből (lásd a (13)-(24) preambulumbekezdést), a fonalak behozatalára ideiglenesen biztosított összegeket el kell engedni. Mivel a végleges vámtételek alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámtételek, az ideiglenesen biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokon kívüli részét el kell engedni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1) Végleges dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7019 11 00, az ex 7019 12 00, és az ex 7019 31 00 KN-kód (7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 és 7019310099 TARIC-kód) alá tartozó legfeljebb 50 mm hosszúságú, vágott üvegszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegszálból készült szövedék behozatalára, az üveggyapotból készült szövedék kivételével.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:
Vállalat
Dömpingellenes vám (%)
Kiegészítő TARIC-kód
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. és Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Az összes többi vállalat
13,8
A999
(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
(1) A Kínai Népköztársaságból származó és jelenleg az ex 7019 19 10 KN-kód (7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 és 7019191079 TARIC-kód) alá tartozó üvegszál fonal (kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál fonalakat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot) behozatalára a 812/2010/EU rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegeket elengedik.
(2) A Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7019 11 00, az ex 7019 12 00, és az ex 7019 31 00 KN-kód (7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 és 7019310099 TARIC-kód) alá tartozó legfeljebb 50 mm hosszúságú, vágott üvegszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és az üveggyapotból készült szövedék kivételével az üvegszálból készült szövedék behozatalára a 812/2010/EU rendelet értelmében ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedik. A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámtételeken kívüli részét elengedik.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzététele utáni napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2011. március 9-én.