РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 60/2012 НА СЪВЕТА
от 16 януари 2012 година
за прекратяване на частичното междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 на антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на феросилиций с произход, inter alia, от Русия
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 11, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Действащи мерки
(1)
С Регламент (ЕО) № 172/2008 (2) („първоначален регламент“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на феросилиций с произход, inter alia, от Русия. Мерките се състоят от адвалорна митническа ставка в размер между 17,8 % и 22,7 %. Разследването, което доведе до приемането на настоящия регламент, ще бъде наричано по-долу „първоначално разследване“.
1.2. Искане за преразглеждане
(2)
На 30 ноември 2009 г. Европейската комисия („Комисията“) получи искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент („междинно преразглеждане“). Искането, подадено от производител износител от Русия - акционерно дружество (АД) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant и свързаното с него акционерно дружество (АД) Kuznetsk Ferroalloy Works (наричани заедно по-долу „заявител“), беше ограничено по обхват до разглеждане на дъмпинга, доколкото е засегнат заявителят. Антидъмпинговата митническа ставка, приложима по отношение на заявителя, е 22,7 % и е изчислена въз основа на дъмпинговия марж на заявителя.
(3)
В искането си заявителят изтъква, че доколкото е засегнат той самият, обстоятелствата, въз основа на които са били наложени съществуващите мерки, са се променили и че тези промени са с дълготраен характер.
(4)
Заявителят представи prima facie доказателства, че доколкото е засегнат той самият, запазването на мярката на сегашното ѝ равнище вече не е необходимо, за да се компенсира дъмпингът. Според данните, посочени в искането, сравнението на цените на вътрешния пазар на заявителя с неговите експортни цени за Съюза сочи, че дъмпинговият марж е значително по-нисък от сегашното равнище на мярката.
1.3. Започване на преразглеждане
(5)
Като установи, след консултации с Консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства, които обосновават започването на междинно преразглеждане, Комисията реши да започне частично междинно преразглеждане в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент, чийто обхват да бъде ограничен до проучване на дъмпинга, доколкото е засегнат заявителят. На 27 октомври 2010 г. Комисията публикува известие за започване на преразглеждане в Официален вестник на Европейския съюз (3) („известие за започване на преразглеждане“) и започна разследване.
1.4. Разглеждан продукт и сходен продукт
(6)
Разглежданият продукт, предмет на междинното преразглеждане, е същият като този при първоначалното разследване, т.е. феросилиций с произход от Русия, понастоящем класиран в кодове по КН 7202 21 00, 7202 29 10 и 7202 29 90.
(7)
Произвежданият и продаван в Русия продукт и този, изнасян за Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики и видове употреба и затова се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
1.5. Заинтересовани страни
(8)
Комисията уведоми официално производителите в Съюза, заявителя и органите на страната износител за започването на междинното преразглеждане. На заинтересованите страни беше дадена възможност да изложат писмено становищата си и да бъдат изслушани.
(9)
Комисията изпрати въпросници на заявителя и получи отговор в рамките на определения за целта срок. Комисията издири и провери всички сведения, необходими за определяне на наличието на дъмпинг, и направи проверка на място в следните дружества:
-
акционерно дружество АД Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant (наричано по-долу „CHEM“), Chelyabinsk, Русия,
-
акционерно дружество АД Kuznetsk Ferroalloy Works (наричано по-долу „KF“), Kuznetsk, Русия,
и
-
RFA International LP (наричано по-долу „RFAI“) в Mishawaka, САЩ и Nieuwdorp Zld, Нидерландия.
1.6. Разследван период
(10)
Разследването се отнася до периода от 1 октомври 2009 г. до 30 септември 2010 г. („разследван период в рамките на преразглеждането, или „РПП“).
2. ДЪЛГОТРАЕН ХАРАКТЕР НА ПРОМЯНАТА В ОБСТОЯТЕЛСТВАТА
2.1. Въведение
(11)
Като отправна точка следва да се припомни, че съгласно съдебната практика на съдилищата на ЕС (4), когато се оценява необходимостта от продължаване на действието на съществуващи мерки при преразглеждане въз основа на член 11, параграф 3 от основния регламент, институциите разполагат със свобода на действие, която включва възможност за изготвяне на прогнозна оценка на ценовата политика на съответните износители. В този контекст институциите трябва да разгледат аргументите на заявителя по отношение на това дали обстоятелствата във връзка със ситуацията, в която се намира, са се променили дълготрайно, обосновавайки по този начин намаляването или дори премахването на митото.
(12)
Заявителят твърди, че промяната в обстоятелствата може разумно да бъде разглеждана като дълготрайна и поради това размерът на мерките трябва да бъде намален или те следва да бъдат изцяло отменени, доколкото е засегнат заявителят, тъй като е малко вероятно в близко бъдеще да има повторение на дъмпинговия внос на всички равнища или на равнища, подобни на тези, установени в първоначалното разследване.
2.2. По отношение на въпроса дали заявителят все още е извършвал дъмпинг на пазара на ЕС по време на РПП (5)
(13)
Преди да бъде даден отговор на редицата аргументи на заявителя за (предполагаемия) дълготраен характер на (предполагаемата) промяна на обстоятелствата, e полезно първо да се изложат съображенията на институциите относно въпроса дали е възможно заявителят все още да е извършвал дъмпинг на пазара на ЕС по време на РПП.
2.2.1. Нормална стойност
(14)
За да бъде определена нормалната стойност, най-напред бе установено дали реализираният от дружеството общ обем продажби на сходния продукт на независими клиенти в рамките на вътрешния пазар е бил представителен в сравнение с общия обем на продажбите на дружеството за износ за Съюза. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на вътрешния пазар се считат за представителни, ако общият обем продажби на вътрешния пазар е не по-малко от 5 % от общия обем на продажбите на разглеждания продукт за Съюза. Беше установено, че реализираният от дружеството общ обем продажби на сходния продукт на вътрешния пазар е представителен.
(15)
За всеки вид от продукта, продаван от дружеството на вътрешния пазар и счетен за пряко сравним с вида продукт, продаван за износ в Съюза, беше установено дали обемът на продажбите на вътрешния пазар е достатъчно представителен за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на определен вид от продукта на вътрешния пазар се смятат за достатъчно представителни, ако общият обем на продажбите на този вид от продукта за независими клиенти на вътрешния пазар по време на РПП представлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите на сходния вид на продукта, изнасян за Съюза.
(16)
Беше проучено също така дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид от продукта могат да се разглеждат като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на относителния дял на продажбите на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар, които са били рентабилни за всеки изнасян вид от разглеждания продукт през всеки от периодите.
(17)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на съответния вид е била равна или по-висока от разходите за производство на единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(18)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на съответния вид е била по-ниска от разходите за производство на единица продукт, нормалната стойност се основава на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на вътрешния пазар на този вид през всеки един от периодите.
(19)
Когато не беше възможно цените на местния пазар за конкретен вид от продукта, продаван от дружеството, да се използват за установяване на нормална стойност, тя бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(20)
При конструирането на нормалната стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата бяха определени съгласно изречението в началото на член 2, параграф 6 от основния регламент на основата на действителните данни за производството и продажбите на сходния продукт от дружеството при обичайни търговски условия.
2.2.2. Експортна цена
(21)
Експортните продажби на дружеството към Съюза се извършват посредством швейцарски клон на свързаното с него дружество RFAI, което през РПП е осъществявало всички дейности по вноса на стоките, навлизащи за свободно обращение в Съюза, тоест дейностите на свързан вносител.
(22)
Поради това износната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент въз основа на цените, на които внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач с необходимите корекции за всички разходи, направени между вноса и препродажбата, както и с разумни корекции за разходите за реализация и общите и административните разходи, както и маржа на печалбата. За тази цел и при липса на нова информация от независими вносители относно реализираната печалба беше използван същият марж на печалба като приложения при първоначалното разследване, а именно 6 %.
(23)
Заявителят твърди, че дружеството RFAI следва да бъде разглеждано като част от същия единен икономически субект (ЕИС) и следователно при определяне на експортните цени не следва да се прави приспадане на разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата на RFAI.
(24)
Това твърдение не може да бъде прието поради следните причини:
-
двамата производители износители разполагат със собствени отдели за експортни продажби,
-
RFAI участва активно в международната дейност на групата (обслужване на клиенти, логистика и график на доставките, закупуване на дълготрайни активи и основни суровини и т.н.),
-
швейцарският клон на RFAI изпълнява всички функции, обичайно изпълнявани от свързан вносител в ЕС,
-
RFAI продава феросилиций от свое име и за своя сметка на несвързани клиенти както в ЕС, така и другаде,
-
RFAI осъществява покупки и продажби с двамата свързани руски производители KF и CHEM,
-
всяко дружество изготвя свой собствен финансов отчет, а консолидиран финансов отчет не се изготвя, и
-
всяко дружество подава собствена данъчна декларация пред съответните органи.
Поради това беше отхвърлено искането да не се приспадат разходите за реализация, общите и административните разходи и печалбата на RFAI при конструирането на експортната цена. По-долу ще бъдат разгледани коментарите на заявителя по този въпрос в отговор на окончателното разгласяване (точка 2.3).
(25)
Заявителят твърди също, че не следва да се прави приспадане на антидъмпинговото мито при изчисляването на експортната цена в съответствие с член 11, параграф 10 от основния регламент, тъй като митото е надлежно отразено в препродажните цени и производните от тях продажни цени в Съюза. По отношение на това твърдение при разследването се установи, че среднопретеглените цени на феросилиций в Съюза са се увеличили в сравнение с цените при първоначалното разследване и текущите препродажни експортни цени са по-високи с доста над 22,7 % от тези цени при първоначалното разследване. Затова може да се заключи, че антидъмпинговото мито е било надлежно отразено в препродажните цени на заявителя. В резултат на това твърдението на заявителя може да бъде прието и при изчисляването на конструираните експортни цени в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент не бяха приспадани антидъмпинговите мита.
2.2.3. Сравнение
(26)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел гарантиране на справедливо сравнение между нормалната стойност и експортната цена, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, там, където бе приложимо и обосновано, бяха направени дължимите корекции за транспортните разходи, разходите за застраховане, разходите по приключване на дейности и за заготовка, разходите за кредит и комисионите.
2.2.4. Дъмпингов марж
(27)
Както е предвидено в член 2, параграф 11 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност по видове от продукта беше сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния вид от разглеждания продукт. Резултатите показаха наличието на дъмпинг.
(28)
При изчисляването на дъмпинговия марж институциите, както и в първоначалното разследване, отбелязаха, че CHEM и KF са тясно свързани. Както при първоначалното разследване и в съответствие със стандартната практика на институциите, беше изчислен един-единствен дъмпингов марж за цялата група. При метода, използван за тази цел в окончателното разгласяване, размерът на дъмпинга беше изчислен за всеки отделен производител износител, преди да се определи среднопретегленият дъмпингов марж за групата като цяло. Следва да се отбележи, че тази методология е различна от методологията, приложена при първоначалното разследване, когато дъмпингът беше изчислен чрез окрупняване на всички съответни данни по отношение на продажбите на вътрешния пазар, разходите за производство, рентабилността и продажбите в Съюза на производствените предприятия. Заявителят твърди, че прилагането на тази методология ще противоречи на член 11, параграф 9 от основния регламент. Този въпрос също ще бъде разгледан по-долу (точка 2.3).
2.3. Анализ на реакциите в отговор на окончателното разгласяване на дъмпинговия марж през РПП
(29)
Заявителят отправи редица коментари относно някои аспекти на изчисленията, като например разходите за производство, разходите за реализация и общите и административните разходи, маржа на печалбата, нормалната стойност и корекциите. Всички тези коментари бяха разгледани и бяха отстранени забелязаните технически грешки. Окончателните заключения бяха съответно променени.
(30)
Освен това заявителят поиска Комисията да изрази размера на дъмпинга на базата на стойност CIF, която той самият е конструирал за целите на настоящото разследване, позовавайки се по този начин на член 2, параграф 9 от основния регламент. Искането се позовава на факта, че цената, декларирана пред митническите органи, е трансферна и вероятно би била правилната цена за митнически цели, но не е цената, която следва да се използва при изчисляване на дъмпинга при антидъмпингови процедури. Това твърдение се отхвърля, тъй като разликата между експортната цена и нормалната стойност, т.е. размерът на дъмпинга следва да бъде изразен на същата основа като използваната след това от митническите органи за определяне на всички мита, които трябва да бъдат събрани. Това е в действителност стойността CIF, декларирана от заявителя пред митническите органи. Затова последната е използвана при изчисленията.
(31)
По отношение на изчисляването на производствените разходи заявителят оспори подхода на Комисията, която използва при конструирането на нормалната стойност средните покупни цени за даден основен разходен елемент от несвързан доставчик вместо действителната цена, платена на свързан доставчик за същия разходен елемент. Това твърдение се отхвърля, тъй като цената, начислявана от свързания доставчик, е значително по-ниска от цената, която се заплаща за същите суровини при закупуването им от независим доставчик. Поради това тази цена не може да се счита за цена, договорена между несвързани лица при справедливи пазарни условия. Затова е необходимо този разходен елемент да бъде коригиран.
(32)
След разгласяването заявителят възрази, че разходите за опаковане не са били третирани последователно при сравнението на експортните цени с нормалната стойност. Въпросът бе проучен и бяха отстранени забелязаните технически грешки.
(33)
Заявителят отправи коментари и относно включването на сделки за износ на конкретен вид от продукта. Продажбите в Съюза на този вид от продукта представляват по-малко от 5 % от продажбите на разглеждания продукт, реализирани от заявителят в Съюза по време на РПП. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като не са били реализирани продажби на този вид от продукта на вътрешния пазар, нито бяха предоставени конкретни разходи за производство. Предвид факта, че през РПП този вид от продукта е изнасян в ЕС в малки обеми, беше преценено за нецелесъобразно конструирането на нормалната стойност да бъде на базата на производствените разходи за други видове от продукта, при което да се направят корекции за разликите в продуктите.
(34)
В допълнение към това и както е обяснено по-горе, в отговор на окончателното разгласяване заявителят отправи подробни коментари по-специално по отношение на два важни въпроса във връзка с изчисляването на дъмпинговия марж, а именно i) дали CHEM, KF и RFAI представляват единен икономически субект (6), и ii) изчисляването на индивидуален размер на дъмпинга за CHEM, от една страна, и за KF, от друга (7).
(35)
По отношение на първото твърдение, и по-специално по въпросите, поставени от заявителя в отговор на окончателното разгласяване, Комисията отбелязва следното.
(36)
Заявителят потвърди позицията си, че двамата производители износители и свързаният търговец RFAI в крайна сметка са притежавани и контролирани от едни и същи бенефициери и че следователно не разполагат с автономност, а просто следват инструкциите на собствениците на заявителя. Той призна всички елементи, посочени в съображение 24, но изрази несъгласие с преценката на институциите, тъй като те нямат отношение към въпроса дали дружествата CHEM, KF и RFAI са част от ЕИС.
(37)
Институциите отхвърлят коментарите на заявителя. Вече изброените по-горе критерии, особено ако се вземат всички заедно, са добре обосновани, за да оправдаят отхвърлянето на твърдението на заявителя. Всички елементи, изброени в съображение 24 по-горе, свидетелстват за структура под формата на група, в която всички дружества са отделни правни субекти, а KF и CHEM изпълняват изцяло функцията на производители износители (осъществяване на производство и износ), докато RFAI извършва дейност предимно като свързан търговец/вносител в ЕС.
(38)
По отношение на второто твърдение не е необходимо да се вземе окончателно становище в контекста на настоящото разследване за преразглеждане. Причините за това са две. Първо, дори това твърдение да беше прието (в допълнение към приемането, когато е уместно, на твърденията, посочени по-горе в съображение 29, все пак би се установило, че по време на РПП заявителят е извършвал дъмпинг на пазара на ЕС при дъмпингов марж от около 13 %. Второ, както е обяснено по-долу, във всички случаи към момента не са налице достатъчни доказателства дъмпинговият марж по време на РПП да бъде разглеждан като имащ дълготраен характер.
(39)
В отговор на окончателното разгласяване представители на промишлеността на Съюза заявиха, че в резултат на разследването за преразглеждане митото за продуктите, произвеждани от заявителя, следва да бъдат увеличено, тъй като, ако всички твърдения на заявителя бъдат отхвърлени, дъмпинговият марж, установен по време на РПП, е по-висок от приложимото мито. Тъй като обаче, както е обяснено по-долу, няма достатъчно доказателства за наличието на дълготрайна промяна в обстоятелствата, няма основания нито за увеличаване, нито за намаляване на митото.
2.4. Анализ на въпроса дали е налице дълготрайна промяна в обстоятелствата, обосноваваща намаляване или премахване на митото
(40)
Въпреки приемането на някои от твърденията на заявителя, както е описано по-горе, се установи, че заявителят е извършвал дъмпинг на пазара на ЕС по време на РПП при дъмпингов марж от най-малко 13 %. Освен това, както е обяснено по-долу, във всички случаи не са налице достатъчни доказателства дъмпинговият марж по време на РПП да бъде разглеждан като имащ дълготраен характер.
(41)
Заявителят основава своята аргументация защо е налице дълготрайна промяна на обстоятелствата по следните точки.
(42)
i)
Първо, заявителят се позовава на промени в структурата, отговаряща за продажбите за износ на групата, които, в съчетание с проучването на нови бързоразвиващи се пазари, са допринесли за по-високите експортни цени на феросилиций за всички експортни пазари, включително в ЕС, в сравнение с цените по време на първоначалното разследване. Заявителят обаче не представи никакви доказателства, за да покаже връзката между новата корпоративна структура, проучването на нови бързоразвиващи се пазари и по-високите цени на пазара на ЕС. Констатациите от разследването също не доказаха такава връзка. Напротив, въпреки че експортните цени са били безспорно по-високи през РПП в сравнение с цените, наблюдавани по време на първоначалното разследване, те все пак са били изключително променливи. Като пример, в рамките на РПП разликата между най-ниската и най-високата цена на сделка за тон от най-продавания модел на пазара на ЕС е била повече от 100 %. Подобна променливост се наблюдава и на вътрешния пазар, но тенденцията в цените на пазара на ЕС не е съпоставима с тенденцията в цените на вътрешния пазар. Това се отнася и за 12-месечния период, предхождащ РПП, който беше внимателно разгледан в рамките на паралелно разследване за възстановяване на суми. Всъщност експортните продажни цени изглежда просто са следвали цените на световните пазари.
(43)
Подобни аргументи бяха използвани от заявителя след разгласяването. Но отново не бяха предоставени достатъчно доказателства. Затова се достигна до заключението, че към настоящия момент не са налице достатъчно доказателства, че по-високите експортни цени на заявителя са в резултат от фактори, различни от последиците от преобладаващите пазарни цени (по-конкретно цените на пазара на ЕС) по време на РПП. С други думи няма достатъчно доказателства, че промените в корпоративната структура на заявителя са причината за тези по-високи цени и затова може да се очаква тези цени да се задържат на подобни (или по-високи) равнища в бъдеще. По-специално, обратно на това, което заявителят твърди, дори да се приеме, че новата структура е подобрила резултатите на групата, това не означава, че в бъдеще неговите експортни цени за ЕС ще са високи и няма да водят до дъмпинг.
(44)
ii)
Второ, заявителят декларира, че неговите експортни цени за другите пазари са били в съответствие с продажните му цени в Съюза или дори по-високи. Направени са значителни инвестиции за по-добро снабдяване на други пазари. По този начин намаляването или премахването на антидъмпинговите мерки по отношение на заявителя не би създало стимул за увеличаване на износа за ЕС и/или за намаляване на цените, при които той се осъществява.
(45)
Това твърдение обаче не може да доведе до премахване или намаляване на мерките в сила. Напомня се, че дори според данните, предоставени от заявителя, по време на РПП той е извършвал дъмпинг. Освен това заявителят подчерта, че ЕС остава един от традиционните му пазари. Това се потвърждава и от факта, че обемите, продадени от заявителя в ЕС, все още са значителни; ако се направи сравнение между обема на продажбите и потреблението в ЕС през разследвания период при първоначалното разследване (8), обемите, продадени от заявителя в ЕС, ще съставляват значителен пазарен дял (между 5 и 20 %, точните данни не могат да бъдат разкрити поради съображения за поверителност).
(46)
След разгласяването заявителят потвърди позицията си, че ще търси нови пазарни възможности по-скоро на други пазари (Индия, Азия и САЩ), отколкото в ЕС. Заявителят обаче не представи никакви съществени доказателства в подкрепа на своите пазарни стратегии. Все още съществуващият дъмпингов марж по време на РПП, липсата на информация за другите пазари и променливостта на цените на експортните продажби на международните пазари са всички елементи, които не са в подкрепа на това твърдение, което поради това трябва да бъде отхвърлено.
(47)
iii)
На трето място, според заявителя, характерният със значителното си производство на стомана руски вътрешен пазар остава един от най-важните му пазари и търсенето на сходния продукт в Русия се очаква да нарасне. Цените на вътрешния пазар и експортните цени на феросилиций също ще нарастват много по-бързо, отколкото разходите за производство. Поради това заявителят вероятно допълнително ще увеличи продажбите си на вътрешния пазар, за което ще допринесе и фактът, че според заявителя след извършени неотдавна промени на собствеността единственият друг руски производител на феросилиций ще започне да произвежда предимно за вътрешно потребление.
(48)
Дори ако всички тези твърдения се приемат за верни, все пак остава фактът, че по време на РПП заявителят е извършвал дъмпинг със значителен марж и при променливи цени. Освен това, както бе обяснено по-горе, обемите, продадени от заявителя в ЕС по време на РПП, не подсказват, че той е пренасочил износа си от този пазар или че възнамерява да направи това в близко бъдеще.
(49)
В своите коментари във връзка с разгласяването заявителят заяви, че единственият мотив, представен от Комисията в рамките на разгласяването, за да отхвърли значението на увеличаването на търсенето на вътрешния пазар, е значимостта на установения дъмпингов марж. Освен това заявителят продължи да твърди, че Комисията, въпреки че признава много от основните аргументи във връзка с руския пазар, не успява да извлече адекватно заключение от тях.
(50)
Тези доводи бяха отхвърлени. Първо, не само констатациите за дъмпинга, но и заключенията за обемите са срещу този аргумент. Второ, институциите отбелязват, че Комисията не е признала нито един от аргументите и не са предоставени окончателни независими данни в подкрепа на твърдението, че търсенето на разглеждания продукт се очаква да нарасне в Русия и че експортните цени на групата ще нарастват много по-бързо, отколкото разходите за производство.
(51)
iv)
На четвърто място, заявителят изтъкна, че обектите му за производство на феросилиций в Русия са работили с пълния си капацитет в продължение на години и че не планира да увеличи общия си капацитет за производство на феросилиций в обозримо бъдеще, нито е дал признаци за обратното.
(52)
Беше забелязано обаче значително нарастване на капацитета след финансовата криза от 2009 г. и заявителят докладва за разширяването на капацитета с 10-20 % (диапазон, предвиден поради съображения за поверителност) в сравнение с периода преди финансовата криза от 2009 г.
(53)
След разгласяването заявителят изрази становище, че сравнението на производствения капацитет след РПП с този през референтния период не е удачно, тъй като заявителят би предвидил финансовата криза от 2009 г. и, следователно, би намалил производствения си капацитет. Този аргумент не може да бъде приет; разширяване на декларирания капацитет с 10-20 % се наблюдава в сравнение с 2007 година, а не с 2009 г., когато бе достигнал най-ниското си равнище. Освен това не е възможно финансовата криза от 2009 г. да е оказала влияние върху производствения капацитет на заявителя през 2007 г.
2.5. Заключение: недостатъчно доказателства за дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата
(54)
Анализът на твърденията на заявителя във връзка с дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата, както са обобщени по-горе, доведе до заключението, че към момента не са налице достатъчни доказателства, че промените в обстоятелствата са с дълготраен характер. Възможно е експортните цени на заявителя и следователно неговият дъмпингов марж да продължат да варират в резултат на развитието на цените на световните пазари. Макар че заявителят посочи някои промени в обстоятелствата, не може да се счита, че те показват, че ценовото поведение на заявителя по време на РПП има дълготраен характер. Поради това се достига до заключението, че би било преждевременно и неоправдано митото да бъде понижено в настоящия момент.
3. ГАРАНЦИИ
(55)
Заявителят, заедно със свързания вносител, предложи гаранции по отношение на цената в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(56)
Разследването потвърди, че цената на разглеждания продукт е силно променлива. Както вече бе посочено в съображение 42 по-горе, бе установено, че продажните цени на заявителя в Съюза по време на РПП са варирали значително. Поради това продуктът не е подходящ за поемането на гаранция за фиксирана цена. Въпреки че износителят предложи механизъм за индексиране, не беше възможно да се установи корелация между колебанията на цените на крайния продукт и предложения източник на индексиране, по-специално поради факта, че този източник е свързан също с крайния продукт и с цени, които са били повлияни от дъмпингов внос. Поради това предложената индексацията не бе счетена за целесъобразна.
(57)
По отношение рисковете, специфични за дружеството, беше установено, че поради сложността на структурата на дружеството рискът от кръстосано компенсиране е много висок: възможно е продукти, различни от разглеждания продукт, да бъдат продавани чрез търговец извън Съюза в друга свързана трета държава и след това да бъдат препродавани в Съюза.
(58)
И накрая, тъй като самият продукт съществува в различни качества и се внася основно в насипно състояние, не би било възможно митническите органи да разграничат химическата спецификация (потенциално предмет на различни минимални вносни цени) без отделен анализ при всяка сделка, което значително би затруднило контрола и дори би го направило практически невъзможен.
(59)
Поради това предложението за гаранция по отношение на цената беше отхвърлено.
4. ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕТО
(60)
С оглед на констатациите във връзка с дъмпинга, както и предвид липсата на доказан дълготраен характер на промените в обстоятелства беше направено заключението, че АД Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant и свързаното с него дружество АД Kuznetsk Ferroalloy Works следва да продължат да бъдат обект на равнището на митото, определено в първоначалния регламент, а именно - 22,7 %,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, приложими по отношение на вноса на феросилиций с произход, inter alia, от Русия, започнато на основание член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, се прекратява без изменение на равнището на действащите антидъмпингови мерки.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 16 януари 2012 година.
A TANÁCS 60/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
(2012. január 16.)
a többek között Oroszországból származó ferroszilícium behozatalára kivetett dömpingellenes vámra vonatkozó, az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat lezárásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1. AZ ELJÁRÁS
1.1. Hatályos intézkedések
(1)
A Tanács a 172/2008/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Oroszországból származó ferroszilícium behozatalára. Az intézkedések 17,8 %-tól 22,7 %-ig terjedő értékvám kivetésére irányultak. Az említett rendelethez vezető vizsgálat elnevezése a továbbiakban: eredeti vizsgálat.
1.2. Felülvizsgálati kérelem
(2)
2009. november 30-án az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti részleges időközi felülvizsgálat (a továbbiakban: az időközi felülvizsgálat) iránti kérelem érkezett. A kérelem, amelyet egy oroszországi exportáló gyártó, a Joint Stock Company (JSC) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant és az azzal kapcsolatban álló vállalat, a Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works (a továbbiakban együttesen: a kérelmező) nyújtott be, a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozódott. A kérelmezőre alkalmazott dömpingellenes vám 22,7 %, amely a kérelmező dömpingkülönbözetén alapul.
(3)
Kérelmében a kérelmező azt állította, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések elrendeléséhez vezető körülmények az ő esetében megváltoztak, és ezek a változások tartós jellegűek.
(4)
A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy az ő esetében a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban már nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés fenntartására. A kérelemben benyújtott információ szerint a kérelmező belföldi árainak és az Unióba irányuló exportárainak összehasonlítása alapján a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabbnak tűnt, mint az intézkedés jelenlegi szintje.
1.3. A felülvizsgálat megindítása
(5)
Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján e vizsgálatot megindítja, amelynek hatályát a kérelmezőt érintő dömping kivizsgálására korlátozta. 2010. október 27-én a Bizottság értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3) a felülvizsgálat megindításáról (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés), és megkezdte a vizsgálatot.
1.4. Érintett termék és hasonló termék
(6)
Az időközi felülvizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel, azaz a jelenleg a 7202 21 00, 7202 29 10 és 7202 29 90 KN-kód alá tartozó, Oroszországból származó ferroszilíciummal.
(7)
Az Oroszországban gyártott és értékesített, illetve az Unióba exportált termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és felhasználásuk is azonos, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.
1.5. Az érintett felek
(8)
A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az uniós gazdasági ágazatot, a kérelmezőt és az exportáló ország hatóságait az időközi felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.
(9)
A Bizottság a kérelmezőnek kérdőíveket küldött, és az erre a célra megadott határidőn belül megkapta ezekre a választ. A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping megállapításához szükségesnek ítélt, továbbá ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatoknál:
-
Joint Stock Company JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („CHEM”), Cseljabinszk, Oroszország,
-
Joint Stock Company JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („KF”), Kuznyeck, Oroszország,
továbbá
-
RFA International LP („RFAI”), Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Hollandia.
1.6. Vizsgálati időszak
(10)
A vizsgálat a 2009. október 1-jétől2010. szeptember 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki.
2. A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE
2.1. Bevezetés
(11)
Kiindulásként emlékeztetni kell arra, hogy az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlata szerint (4) az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésén alapuló, a hatályban lévő rendelkezések fenntartásának szükségességére vonatkozó felülvizsgálat során az intézmények széles körű mérlegelési jogkörrel rendelkeznek, beleértve azt a lehetőséget is, hogy elvégezzék az érintett exportőrök árpolitikájának jövőre mutató értékelését. Ebben az összefüggésben kell az intézményeknek megvizsgálniuk a kérelmező arra vonatkozó érveit, hogy esetében a körülmények tartósan megváltoztak, ami állítólag indokolná a rá vonatkozó vám csökkentését, sőt megszüntetését.
(12)
A kérelmező azt állította, hogy a megváltozott körülményeket indokoltan lehet tartósnak tekinteni, és ezért az intézkedések mértékét a kérelmező tekintetében csökkenteni kell, illetve azokat teljes mértékben hatályon kívül kell helyezni, mivel valószínűtlen, hogy a belátható jövőben újból dömpingelt behozatalra kerüljön sor, legalábbis olyan mértékűre, mint amelyet az eredeti vizsgálatban megállapítottak.
2.2. Azt a kérdést illetően, hogy a kérelmező folytatott-e még dömpinget az uniós piacon a felülvizsgálati időszakban (5)
(13)
Mielőtt válaszolnánk a kérelmezőnek az (állítólag) változó körülmények (állítólag) tartós voltára vonatkozó különböző érveire, hasznos ismertetni az intézmények megfontolásait azzal a kérdéssel kapcsolatban, hogy a kérelmező esetleg még mindig dömpinget folytat-e az EU piacán a vizsgálati időszakban.
2.2.1. Rendes érték
(14)
A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy a vállalat által független fogyasztók részére belföldön értékesített hasonló termék teljes volumene reprezentatív-e az Unióba irányuló teljes exporteladásával összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítés akkor tekinthető reprezentatívnak, ha az érintett termék belföldi összértékesítésének volumene eléri az Unióba irányuló teljes exportértékesítés 5 %-át. A vállalat által a hasonló termékből belföldön értékesített teljes volumen reprezentatívnak bizonyult.
(15)
A vállalat által a belföldi piacon értékesített minden olyan terméktípus esetében, amelyet a Bizottság az Unióba irányuló exportra eladott terméktípussal közvetlenül összevethetőnek talált, megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában a belföldi eladások megfelelően reprezentatívak voltak-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben minősült megfelelően reprezentatívnak, ha az említett terméktípusnak a felülvizsgálati időszak alatt a belföldi piacon, független fogyasztóknak értékesített teljes volumene az Unióba exportált, összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át tette ki.
(16)
A Bizottság azt is vizsgálta, hogy az egyes terméktípusok belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ezt oly módon állapították meg, hogy az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a minden egyes időszak folyamán a belföldi piacon, független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.
(17)
Azon terméktípusoknál, amelyek belföldi piacon értékesített volumenének több mint 80 %-át egységköltség fölött értékesítették, és amelyek esetében az eladási ár súlyozott átlaga megegyezett az előállítási egységköltséggel vagy azt meghaladta, a terméktípusonkénti rendes érték megállapítása az érintett típus teljes értékesítési volumenére alkalmazott tényleges belföldi árak súlyozott átlagának kiszámításával történt, függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e.
(18)
Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítése a típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amikor a típus súlyozott átlagára nem érte el az egységnyi előállítási költséget, a rendes érték meghatározása a tényleges belföldi ár alapján történt, amelyet a szóban forgó típusnak a minden egyes időszak alatti, kizárólag nyereséges belföldi értékesítéseinek súlyozott átlagáraként számítottak ki.
(19)
Amikor a vállalat által értékesített adott terméktípus belföldi árait nem lehetett alkalmazni a rendes érték megállapítására, a rendes érték kiszámítása az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően történt.
(20)
Ha a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számították ki, az értékesítési, általános és adminisztratív költségek és a nyereség összege az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének bevezető fordulata szerint a vállalat hasonló termékének előállítására és a rendes kereskedelmi forgalom során történő értékesítésre vonatkozó tényleges adatokon alapult.
2.2.2. Exportár
(21)
A vállalat EU-ba irányuló exportértékesítése a vele kapcsolatban álló vállalat, az RFAI svájci leányvállalatán keresztül zajlik, amely a felülvizsgálati időszak alatt az Unión belül szabad forgalomba bocsátott termékek tekintetében minden importot érintő feladatot (a kapcsolatban álló importőr feladatai) ellátott.
(22)
Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése szerint azon ár alapján határozták meg, amelyen az importált terméket először értékesítették viszonteladás formájában az első közösségbeli, független vevő számára, megfelelően kiigazítva azt a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költséggel, valamint ésszerű értékesítési, általános és adminisztratív költségekkel és nyereséggel. E célra - a keletkezett nyereségekre vonatkozó, független importőröktől származó új információk hiányában - az eredeti vizsgálat során használt nyereségszázalékot, azaz 6 %-ot számítottak.
(23)
A kérelmező azt kérte, hogy az RFAI vállalatot mint egyazon gazdasági egység részét kezeljék, és szerinte következésképpen az exportár meghatározásakor semmilyen levonásnak nincs helye az RFAI értékesítési, általános és adminisztratív költségei vagy nyeresége tekintetében.
(24)
Ezt a kérést a következő okokból kell elutasítani:
-
mindkét exportáló gyártónak saját exportértékesítő részlege van,
-
az RFAI nagy szerepet játszik a csoport nemzetközi tevékenységében (pl. ügyfélszolgálat, a szállítások logisztikája és ütemezése, a beruházási javak és a fő nyersanyagok beszerzése stb.),
-
az RFAI svájci leányvállalata minden olyan funkciót betölt, amelyet az Unióban egy kapcsolatban álló importőr be szokott tölteni,
-
az RFAI saját nevében és saját számlájára értékesít ferroszilíciumot független vevőknek az Unióban és másutt,
-
az RFAI vásárlói-eladói kapcsolatban áll a két kapcsolódó orosz gyártóval, a KF-fel és a CHEM-mel,
-
mindegyik vállalat külön pénzügyi jelentést készít, és nem létezik konszolidált pénzügyi beszámoló, továbbá
-
mindegyik vállalat saját adóbevallást nyújt be a megfelelő hatóságoknak.
Ennek megfelelően azt az állítást, hogy az exportár képzésekor az értékesítési, általános és adminisztratív költségekre, valamint a haszonkulcsra nézve levonásnak nincs helye, el kellett vetni. A kérelmező erre vonatkozó észrevételeit, amelyeket a végső nyilvánosságra hozatal után tett, alább tárgyaljuk (lásd 2.3. pont).
(25)
A kérelmező azt is állította, hogy az exportárat a dömpingellenes vám levonása nélkül kell kiszámítani az alaprendelet 11. cikke (10) bekezdése értelmében, mert a vám megfelelően megjelenik a viszonteladói árakban és az azt követő eladási árakban az Unió területén. E kérelem tekintetében a vizsgálat megállapította, hogy az Unióban a ferroszilícium súlyozott viszonteladási átlagára megemelkedett az eredeti vizsgálatban talált árakhoz képest, és hogy a jelenlegi viszonteladási exportárak jórészt több mint 22,7 %-kal magasabbak, mint az eredeti vizsgálat idején voltak. Ezért arra a következtetésre lehet jutni, hogy a dömpingellenes vám a kérelmező viszonteladási áraiban megfelelően megjelenik. A kérelmezőnek ezt a kérelmét tehát elfogadhatónak tekintették, és az exportárnak az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelő képzésekor a dömpingellenes vámokat nem vonták le.
2.2.3. Összehasonlítás
(26)
A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi ár alapján történt. A rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása céljából - az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően - szükséges és indokolt esetben kiigazítás formájában figyelembe vették a fuvarozási, a biztosítási, az anyagmozgatási, a rakodási és a hitelköltségeket, valamint a jutalékokat.
2.2.4. Dömpingkülönbözet
(27)
Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően, típusonként összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlaggal számított exportárával. Az összehasonlítás alátámasztotta a dömping meglétét.
(28)
A dömpingkülönbözet kiszámításához az intézmények - mint az eredeti vizsgálatban - figyelembe vették, hogy a CHEM és a KF közeli kapcsolatban áll egymással. Mint az eredeti vizsgálatban - és az intézmények megszokott gyakorlatával összhangban -, az egész csoport számára egyetlen dömpingkülönbözetet számítottak ki. A végső nyilvánosságra hozatal során ehhez használt módszer szerint először minden egyes exportáló gyártóra kiszámították a dömping összegét, majd a csoport egészére nézve a dömping súlyozott átlagát. Meg kell jegyezni, hogy e módszer eltért az eredeti vizsgálatban alkalmazottól, mivel akkor a dömpingszámítást úgy végezték, hogy összevetették a gyártók belföldi piaci értékesítésére, termelési költségeire, nyereségességére és uniós értékesítéseire vonatkozó releváns adatokat. A kérelmező azt állította, hogy e módszer alkalmazása ellentétes az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésével. E kérdést szintén az alábbiakban fogjuk tárgyalni (2.3. pont).
2.3. A felülvizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözetre vonatkozó eredmények végső nyilvánosságra hozatala után érkezett reakciók elemzése
(29)
A kérelmező több észrevételt terjesztett be a számítások egyes vonatkozásairól, pl. a termelési költségről, az értékesítési, általános és adminisztratív költségekről, a haszonkulcsról, a rendes értékről és a kiigazításokról. A Bizottság minden észrevételt megvizsgált, és a nyilvánvaló tévedéseket szükség szerint javította. A végérvényes megállapításokat ennek megfelelően módosítottuk.
(30)
A kérelmező továbbá azt kérte a Bizottságtól, hogy a dömping összegét egy olyan CIF-érték alapján fejezze ki, amelyet a kérelmező maga számított ki a jelenlegi vizsgálat céljára, ezzel az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésére hivatkozva. A kérelem azon alapult, hogy a vámhatóságoknak bejelentett ár transzferár, amely a vámeljárások keretében esetleg minősíthető megfelelő árnak, de olyan árnak nem, amely a dömpingellenes eljárásokban a dömping kiszámítására használható. A kérelmet el kell vetni, mert az exportár és a rendes érték közötti különbséget, azaz a dömping összegét ugyanazon az alapon kell kifejezni, mint azt, amelyet ezt követően a vámhatóságok használnak a beszedendő vámok megállapításához. Ez valójában a kérelmező által a vámhatóságoknak bejelentett CIF-érték, ezért a számításokban is ezt használtuk.
(31)
A termelési költség kiszámításával kapcsolatban a kérelmező tiltakozott a Bizottság módszere ellen, amely a rendes érték megállapításához egy fő költségtétel független beszállítónak fizetett átlagos vételárát számítja, nem pedig egy a vállalattal kapcsolatban álló beszállítónak kifizetett valóságos árát. A kérelmet el kellett vetni, mert a kapcsolatban álló beszállító által felszámított ár jelentősen alacsonyabb volt, mint az ugyanazért a nyersanyagért egy független beszállítónak fizetett ár. Ezt az árat ezért nem lehet piaci árnak tekinteni. Következésképpen ezt a költségelemet ki kellett igazítani.
(32)
A nyilvánosságra hozatalt követően a kérelmező azt állította, hogy a csomagolási költségeket nem kezelték következetesen az exportár és a rendes érték összehasonlítása során. A problémát a Bizottság kivizsgálta, és szükség esetén a tévedéseket kijavította.
(33)
A kérelmező emellett arra vonatkozó észrevételt is tett, hogy egy bizonyos terméktípust a Bizottság kizárt a kiviteli ügyletek köréből. E terméktípus uniós értékesítése az Unióban a kérelmező által a felülvizsgálati időszak alatt értékesített érintett terméknek kevesebb mint 5 %-át tette ki. Az észrevételt el kellett vetni, mert e terméktípust nem értékesítették a belföldi piacon, és nem jelentettek be rá külön termelési költséget sem. Minthogy e terméktípust a felülvizsgálati időszak alatt kis mennyiségben exportálták az Unióba, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem helyes a rendes értéket más terméktípusok előállítási költsége alapján kiszámítani, és ezzel a termékek közötti különbségeket kiigazítani.
(34)
Emellett a kérelmező a végső nyilvánosságra hozatalra reagálva is részletes észrevételeket tett - ahogy fentebb említettük - különösen ami a dömpingkülönbözet kiszámításának két fontos pontját érinti, nevezetesen i. azt a kérdést, hogy a CHEM, a KF és a RFAI egyetlen gazdasági egységet alkot-e (6), és ii. a CHEM és a KF számára külön-külön egyéni dömpingösszeg kiszámítását (7).
(35)
Az első kérelemmel kapcsolatban - és különösen a végső nyilvánosságra hozatal nyomán a kérelmező által hangsúlyozott kérdésekben - a következőket kell megemlíteni:
(36)
a kérelmező megismételte álláspontját, amely szerint a két exportáló gyártó és a hozzájuk kapcsolódó kereskedő, az RFAI végül is egyazon tulajdonos ellenőrzése alatt áll, és a kérelmező ezért nem önállóan jár el, hanem a tulajdonosok utasításait követi. Elismerte az összes, a (24) preambulumbekezdésben felsorolt elem helytálló voltát, de nem értett egyet azzal, ahogyan ezeket az intézmények értékelték; szerinte ugyanis nincs közük ahhoz, hogy a CHEM, a KF és a RFAI egyetlen gazdasági egységet képeznek-e vagy sem;
(37)
az intézmények elvetik a kérelmező észrevételeit. A fentebb már felsorolt kritériumok - főként együttesen - elég megalapozottak ahhoz, hogy indokolják a kérelmező állításának elutasítását. A (24) preambulumbekezdésben felsorolt összes elem olyan csoportstruktúrára utal, amelyben minden egyes vállalat külön jogi személy, és amelyben a KF és a CHEM az exportáló gyártó minden funkcióját betölti (gyártanak is és exportálnak is), míg az RFAI elsősorban velük kapcsolatban álló uniós kereskedő/importőr;
(38)
a második állítást illetően az adott felülvizsgálat keretében nem szükséges végleges álláspontra jutni. Ez két okból következik. Először is, még ha el is fogadnánk ezt az állítást (a (29) preambulumbekezdésben szereplő állítások esetleges elfogadásán túl, amikor indokolt), a kérelmező ebben az esetben is dömpinget folytatott volna az uniós piacon a felülvizsgálati időszak alatt, mintegy 13 %-os dömpingkülönbözettel. Másodszor, mint az alábbi magyarázatból kitűnik, jelenleg semmiképpen nincs elegendő bizonyíték arra, hogy a felülvizsgálati időszak alatt alkalmazott dömpingkülönbözet tartós lesz;
(39)
a végső nyilvánosságra hozatalra reagálva az uniós gazdasági ágazat azzal érvelt, hogy a felülvizsgálat eredményeként a kérelmező termékeire kiszabott vámot emelni kell, mert - amennyiben a kérelmező minden állítását elutasítják - a felülvizsgálati időszak alatt gyakorolt dömpingkülönbözet magasabb lesz, mint a hatályos vám. Amennyiben azonban - mint az alábbi magyarázatokból kiderül - nincs elegendő bizonyíték arra, hogy a körülmények változása tartós lenne, semmi sem indokolja a vám akár felfelé, akár lefelé történő módosítását.
2.4. Elemzés: tartósak-e a megváltozott körülmények, és ez indokolná-e a vám csökkentését vagy megszüntetését?
(40)
Annak ellenére, hogy - amint a fentiekben olvasható - a kérelmező egyes állításait a Bizottság elfogadta, a kérelmező dömpinget folytatott az uniós piacon a felülvizsgálati időszak alatt, legalább 13 %-os dömpingkülönbözettel. Emellett, amint az alábbi magyarázatból kitűnik, semmiképpen sincs elegendő bizonyíték arra, hogy a felülvizsgálati időszak alatt alkalmazott dömpingkülönbözet tartósnak tekinthető.
(41)
A kérelmező a körülmények tartós változásával kapcsolatos érveit a következőkre alapozta:
(42)
i.
először is, utalt a csoport exportértékesítési struktúrájának változásaira, amelyek - az új, növekvő piacok felderítésével együtt - szerinte hozzájárultak a ferroszilícium exportárainak az eredeti vizsgálathoz viszonyított növekedéséhez, mégpedig az összes exportpiacon, az uniós piacot is beleértve. A kérelmező azonban nem nyújtott be ennek alátámasztására olyan bizonyítékot, amely kimutatná a kapcsolatot az új vállalati struktúra, az új növekvő piacok felderítése és az uniós piacon alkalmazott magasabb árak között. A vizsgálat sem vezetett ilyen következtetésekhez. Éppen ellenkezőleg: az exportárak ugyan nyilvánvalóan magasabbak voltak a felülvizsgálati időszakban, mint az eredeti vizsgálat időszakában megfigyelt árak, de különös mértékben ingadoztak. A felülvizsgálat alatt például az uniós piacon legnagyobb mennyiségben értékesített típus tonnánkénti legalacsonyabb és legmagasabb ára közötti különbség meghaladta a 100 %-ot. Ugyanilyen ingadozást lehetett megfigyelni a belföldi piacon is, de az uniós piac ártendenciája nem volt összehasonlítható a belföldi piacéval. Ez a felülvizsgálati időszakot megelőző 12 hónapos periódusra is igaz, amelyet egy párhuzamosan folytatott visszatérítési vizsgálat keretében alapos megfigyelésnek vetettek alá. Az exportértékesítési árak, úgy tűnik, egyszerűen csak követték a globális piaci ártendenciákat.
(43)
A nyilvánosságra hozatal után a kérelmező is ehhez hasonló érveket használt. A bizonyítékokat azonban ismét elégtelennek találta a Bizottság. Következésképpen meg kell állapítani, hogy e pillanatban elégtelen a bizonyíték arra, hogy a kérelmező által alkalmazott magasabb exportárak oka más lett volna, mint a felülvizsgálati időszak alatt uralkodó piaci árak (különösen az uniós piacon gyakorolt árak). Más szóval nincs elegendő bizonyíték arra, hogy a kérelmező által a vállalata exportstruktúrájában végrehajtott változások eredményezték volna a magasabb árakat, és hogy ennélfogva ezek az árak várhatóan hasonló (vagy magasabb) szinten maradnak a jövőben. Különösen még ha feltételezzük is - szemben azzal, amire a kérelmező céloz -, hogy az új struktúra hatékonyabbá tette a csoportot, ez még nem jelenti azt, hogy az Unióba irányuló exportjának árai ezentúl magasak maradnak és nem vezetnek dömpinghez;
(44)
ii.
másodszor, a kérelmező kijelentette, hogy a más piacokon alkalmazott exportárai hasonlók vagy éppen magasabbak voltak, mint az uniós piaci árai. Jelentős beruházások történtek más piacok jobb ellátása érdekében. Így a kérelmezőre vonatkozó dömpingellenes intézkedések csökkentése vagy megszüntetése nem ösztönözné arra a kérelmezőt, hogy növelje az Unióba irányuló exportját és/vagy csökkentse exportárait.
(45)
Ez az érv azonban nem vezethet a hatályos intézkedések megszüntetéséhez vagy csökkentéséhez. Emlékeztessünk arra, hogy még maga a kérelmező szerint is folytatódott az általa gyakorolt dömping a felülvizsgálati időszakban. Továbbá maga a kérelmező hangsúlyozta, hogy az Unió továbbra is az egyik hagyományos piaca marad. Ezt igazolja az a tény, hogy a kérelmező által az EU-nak eladott mennyiségek még mindig igen jelentősek; ha az értékesített volument összehasonlítjuk az eredeti vizsgálati időszak alatti uniós fogyasztással (8), kiderül, hogy jelentős piaci részesedést képvisel (5-20 %-ot; a pontos adatok bizalmas jellegük miatt nem adhatók meg).
(46)
A nyilvánosságra hozatal után a kérelmező megismételte véleményét, miszerint az új piaci lehetőségek inkább más piacokon jelentkeznek (India, Ázsia és Egyesült Államok), mintsem az EU-ban. Piaci stratégiájának alátámasztására azonban nem hozott lényegi érveket. A felülvizsgálati idő alatt továbbra is fennálló dömpingkülönbözet, a más piacokra vonatkozó adatok hiánya és az exportárak ingadozása a nemzetközi piacokon mind olyan elemek, amelyek nem támasztják alá ezt az érvelést, amelyet ezért el kell vetni;
(47)
iii.
harmadszor, a kérelmező szerint a jelentős acélgyártással rendelkező orosz belföldi piac marad számára továbbra is az egyik legfontosabb piac; a hasonló termék iránti kereslet Oroszországban várhatóan nőni fog. A ferroszilícium hazai és exportárai is gyorsabban növekednek majd, mint a gyártási költségei. A kérelmező ezért valószínűleg tovább növeli majd értékesítési volumenét a belföldi piacon; ennek oka többek között az is, hogy a kérelmezőn kívül - saját állítása szerint - csak egyetlen orosz gyártó létezik, amely egy közelmúltban lezajlott tulajdonosváltás óta elsősorban saját használatára termel.
(48)
Még ha mindezeket az állításokat igaznak fogadjuk is el, marad a tény, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszak alatt jelentős különbözettel és ingadozó árakon dömpinget folytatott. Emellett, amint fentebb említettük, a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező által az EU-ban értékesített mennyiség nem azt jelzi, hogy a kérelmező elhagyta ezt a piacot, vagy a közeljövőben ezt tervezné.
(49)
A nyilvánosságra hozatalt követő észrevételeiben a kérelmező azt állította, hogy a Bizottság ekkor a hazai piacon fennálló növekvő kereslet relevanciájának tagadására egyetlen érvet hozott fel, a dömpingkülönbözet nagyságát. A kérelmező továbbá azt állította, hogy a Bizottság - noha az orosz piaccal kapcsolatban sok alapvető érvet elismert - mégsem vonja le ezekből az érvekből a megfelelő következtetést.
(50)
Ezeket az állításokat el kellett utasítani. Először is az érv ellen szólnak nemcsak a dömpingre vonatkozó, hanem a volumenre vonatkozó következtetések is. Másodszor az intézmények megállapítják, hogy a Bizottság nem ismerte el, és meggyőző független adatok sem bizonyítják, hogy az érintett termék iránti kereslet Oroszországban várhatóan nőni fog, és hogy a csoport exportárai a gyártási költségeknél sokkal gyorsabban fognak növekedni.
(51)
Végül a kérelmező hangsúlyozta, hogy a ferroszilíciumot termelő orosz telephelyek évek óta teljes kapacitással működnek, hogy nem tervezi teljes gyártókapacitásának növelését a közeljövőben, és hogy semmi sem utal ennek ellenkezőjére.
(52)
A 2009-es pénzügyi válság után azonban jelentős kapacitásbeli fellendülés volt megfigyelhető, és a kérelmező kapacitásának 10-20 %-kal való növeléséről számolt be (bizalmas adatok, csak a nagyságrendet adjuk meg) a 2009-es pénzügyi válság előtti időszakhoz képest.
(53)
A nyilvánosságra hozatal után a kérelmező azzal érvelt, hogy a felülvizsgálati időszak utáni gyártási kapacitásnak a referencia-időszakéval történő összehasonlítása nem helytálló, mert a kérelmező előre számított a 2009-es pénzügyi válságra, és ezért már akkor csökkentette gyártási kapacitását. Ez az érvelés nem fogadható el; a bejelentett kapacitás 10-20 %-kal nőtt 2007-hez képest (nem 2009-hez képest, amikor a kapacitás elérte a legalacsonyabb szintet). A 2009-es pénzügyi válságnak továbbá nem lehetett hatása a kérelmező 2007-es gyártási kapacitására.
2.5. Következtetés: nincs elegendő bizonyíték arra, hogy a körülmények megváltozása tartós lenne
(54)
A kérelmezőnek a megváltozott körülmények tartósságára vonatkozó - fentebb összefoglalt - állításait elemezve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy jelenleg nincs elegendő bizonyíték a körülmények megváltozásának tartós jellegére. A kérelmező exportárai és ebből következően dömpingkülönbözete valószínűleg továbbra is ingadozni fog, különösen a világpiaci árak alakulásától függően. A kérelmező rámutatott ugyan néhány megváltozott körülményre, de ezeket nem lehet bizonyítéknak tekinteni arra, hogy a kérelmező felülvizsgálati időszak alatti árpolitikája tartós jellegű. Ezért azt a következtetést kell levonni, hogy a vám csökkentése korai és ezért indokolatlan lenne.
3. KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK
(55)
A kérelmező a vele kapcsolatban álló importőrrel együtt árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően.
(56)
A vizsgálat bebizonyította, hogy a termék ára erősen ingadozik. Amint a (42) preambulumbekezdésben említettük, megállapítást nyert, hogy a kérelmező uniós értékesítési árai a felülvizsgálati időszak alatt igen jelentősen változtak. A termék esetében ezért nem tehető rögzített árra vonatkozó megfelelő kötelezettségvállalás. Noha az exportőr indexálási mechanizmust javasolt, nem lehetett összefüggést megállapítani a befejezett termék árának ingadozása és a javasolt indexálási forrás között, többek között azért, mert az is a kész termékhez és olyan árakhoz kapcsolódott, amelyeket a dömpingelt import befolyásolt. A javasolt indexálást ezért nem lehetett helyénvalónak tekinteni.
(57)
A vállalatspecifikus kockázatra vonatkozóan megállapították, hogy a vállalat struktúrájának bonyolultsága miatt a keresztkompenzáció kockázata igen magas: vagyis egy Unión kívüli kereskedőn keresztül az érintett terméktől eltérő termékeket adhatnak el egy másik kapcsolatban álló fiókvállalatnak valamelyik harmadik országban, amely azután ezeket újra eladhatja az Uniónak.
(58)
Végezetül, minthogy maga a termék többféle minőségben létezik és leginkább ömlesztve importálják, a vámhatóságok az egyes ügyletek egyéni elemzése nélkül nem tudnák megállapítani annak kémiai specifikációját (amelyre vonatkozóan adott esetben különböző minimális importárak érvényesek), ami által a nyomon követés nagyon megterhelővé, sőt esetleg lehetetlenné válna.
(59)
A kötelezettségvállalást ezért elutasították.
4. A FELÜLVIZSGÁLAT LEZÁRÁSA
(60)
Tekintettel a dömpingre vonatkozó megállapításokra és a megváltozott körülmények tartós jellegére vonatkozó bizonyítékok hiányára, az a következtetés vonható le, hogy a JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant és a hozzá kapcsolódó JSC Kuznetsk Ferroalloy Works vállalatokat továbbra is az eredeti rendeletben megállapított 22,7 %-os vámnak kell alávetni.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A többek között Oroszországból származó ferroszilícium behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek a 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján megindított részleges időközi felülvizsgálata a hatályban lévő dömpingellenes vám szintjének módosítása nélkül lezárult.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012. január 16-án.